O JUSTU LIEBIGU. 19 
domještati drugimi, ako hoće da ostane u životu. To biva disanjem 
zraka i hranom. Kako je zrak laka stvar, opet ga čovjek uz go- 
dinu popije € do 8 centih! — Ovaj se zrak sastaje na svom putu 
u čovječjem tielu s hranom, koja je po Liebigovu obretu dvo- 
struka: u jednoj neima dušika, u drugoj ima. Hrana, u koje neima 
dušika, sastoji se iz ugljika, vodika i kisika. Ovamo ide dakle sla- 
dor, škrob (glavna sastavina brašna), teklina (gummi) i svake ruke 
maslo i mast. Kad se životinja najede ove hrane, njezine se čestice 
razilaze kao krvni sok po tielu, i došav do plućah i do kože sa- 
staju se s kisikom, što ga je životinja dišuć u pluća uvukla, i što 
Joj probija u tielo_ kroz šupljinice kože. Plod je tomu sastanku 
toplina, koja se uviek izvija, kad se sluči kisik s ugljikom ili vo- 
dikom, pa izvijanje ove topline i jest zadaća te hrane. Kad se ki- 
sik, došav s običnim zrakom u pluća, sluči u njegovih žilicah s 
ugljikom, pretvori se u ugljevinu, a kad s vodikom, u vodenu 
paru, pa ovi novi slučci_hlape opet na polje iz tiela, pošto su ga 
sgrijali izvitom toplinom, koje tielu prieko treba, tako da se život 
umah utrne, kad u tielu nestane topline. 
U ovom pogledu je dakle naša utroba kao viganj ili peć, koju 
ložimo gorivom razne vrsti, a pluća su kovačka mješina, te pire 
vatru svejednako. 
Izračunalo se je, da odraslomu čovjeku, kad se odviše negiblje, 
treba da bude u njegovoj hrani dnevice do 28 lotih (carinska funta) 
ugljika, pa da se ovaj pretvori u ugljevinu, tomu se hoće 74 lota 
kisika. 
Čim se brže diše, čim su veća pluća, tim se više izvije topline, 
no tim se više pretvori ugljika u ugljevinu, to jest, tim se više po- 
troši hrane, kao što se je svatko uvjerio, zasopiv i zaduhav se radeć, 
trčeć ili puno govoreć, te ga je znoj polio od vručine. Zato ptica, 
koja vrlo brzo diše, nemože ni tri dana preživljeti bez hrane; a 
zmija, koja vrlo slabo i polako diše, može živiti bez hrane i preko 
tri mjeseca. Al upravo to je uzrok, da u ptice ima do 40 stup- 
njevah topline, a u zmije samo 1'/, do 2 stupnja. 
5 istoga uzroka zebe gladna, a gojan i debeo čovjek može dulje 
odoljeti gladu, jer svoju peć loži svojim salom (kao što vidimo i u 
medvjeda spavajućega preko zime), al će onda i omršaviti onako 
kao medjed s proljeća. — Napokon razabiremo, zašto životinja ne- 
može živiti u drugom zraku, nego gdje ima dosta kisika; zašto 
ljudi obole ili baš i poginu u zatvoru, kamo nedospieva svjež zrak, 
še 
