2) B. ŠULEK, 
nego je pun ugljevine, koja se je u čovjeku izvila, te ju je iz- 
dahnuo. Zašto se čovjek uguši u zatvorenoj sobi, napunjenoj uglje- 
vinom, koja se je izvila iz žeravke. 
Krv je prava gradja, pravo tvorivo našega tiela; od krvi se grade 
i nadomještaju svi njegovi dielovi. A glavna je čest krvi ono kao 
sluz, što se na toplini ugruša kao bjelance od jajeta. I doista raz- 
tvarajuć lučbari ovu sluz od krvi, nadjoše, da je zbilja sastavljena 
iz istih tvarih iz kojih i bjelance_ (a u žumancu ima samo malko 
više sumpora), pa da je i tomu namienjena čemu bjelance, naime 
da se od nje grade udovi našega tiela. Zato bje prozvana krvna 
bjelanj ili krvni bjelin (Blutalbumin). Kako je taj bjelin znamenit 
po život, to vidimo, na jajetu, iz kojega se pomoću kisika, probi- 
jajućega kroz šupljinice ljuske u jaje, i pomoću topline razvija 
cielo živo pile, koje se napokon kroz ljusku prokljuva. 
Glavna sastavina toga bjelina je dušik, al ima u njem osim toga 
i dosta ugljika. Svatko će sada lako razabrati, zašto životinji ne- 
dotječe hrana, u kojoj ima samo kisika, vodika i ugljika; jer ova 
počela u istinu nehrane i negrade tiela, već ga samo griju. Grade 
ga tvari, u kojih ima i dušika, samo ovim potonjim može se nado- 
mjestiti, čega je tielu nestalo. 
Upravo zato hrani meso najbolje čovjeka; jer mu je glavna sa- 
stavina mesivo (Fleischfibrin), koje je u istinu krvni bjelin, samo 
što se je učvrsnuo. 
I sirivo (Casein), što ga ima u mlieku, sadržava u sebi dušika, 
pa je i drugčije svojimi sastavinami slično bjelinu: upravo zato 
nalazi mlada životinja u mlieku materinskom onih tvarih, kojih mu 
treba za gradju tiela. 
Životinje, koje se hrane samim biljem, nalaze potrebita dušika u 
soku travah, te je ovaj sok sasvime sličan krvnomu bjelinu, kao 
što je ljepivo (Kleber) od našega brašna slično mesivu, a sjeme 
(najpače sočiva) sadržava opet puno siriva, koje se zove biljevno 
sirivo (Pflanzencasein). 
Životinji dakle, po imenu čovjeku, treba dvovrstne hrane : jednom 
se grije, i tu je prozvao Liebig Respirationsmittel; a drugom 
gradi i nadomješta pojedine česti svoga tiela, zato ju je prozvao 
plastische Nahrungsmittel. 
Ponajviše su obje vrsti hrane sdružene; al opet obično preteže 
jedna vrst: u mesu ima sad više sad manje sala ili loja, u mlieku 
