O JUSTU LIEBIGU. 21 
masla (to jest respirationsmittel); u brašnu, koje se sastoji ponajviše 
iz skroba, ima opet i ljepiva. 
Koliko treba životinji hrane svake vrsti, to visi o mnogih okol- 
nostih. Životinji, koja miruje, treba manje plastičke hrane, nego 
onoj koja radi, to jest poviše troši svoje ustroje. Kad bi tko konja 
hranio samim krumpirom, konj bi ostao nepromienjen, dok nebi 
radio: no čim bi počeo raditi, omršavio bi; jer u krumpiru neima, 
toliko plastičke hrane, koliko onda konju treba, kad se radnjom 
iztroši. (U 100 funtih koruna ima jedno 87%, hrane za disanje i 
samo 10% plastičke hrane). Obično se uzimlje, da treba na 4 diela 
toplorodne hrane 1 diel krvotvorne hrane. 
Sad ćemo razumjeti, što se na prvi pogled nevjerovno čini, ,da 
u onoliko brašna, koliko stane na brk noža, ima više prave hrane 
nego u D okah najboljega piva, i tko bi svaki dan 5 okah piva 
popio, nebi si tim za godinu danah više hrane pribavio nego što 
je ima u hljebu od & funtih. ! 
Ima doduše i u pivu hrane, al od nje nedobivaš snage nego 
samo topline; pa kad piješ više piva nego što možeš disanjem po- 
trošiti, dobit ćeš od onoga viška više sala, al ti mišice neće ojačati, 
jer u pivu neima plastičke hrane. A čovjek primajući toliku hranu, 
koliku može potrošiti, nit će debljati, nit mršaviti znatno, akoprem 
toga uz godinu sila pojede. 
Kamo dospieva toliko množtvo tvarih? Za hranu toplorodnu 
znamo, da se pretvara u vodenu paru i ugljevinu; a od hrane 
krvotvorne postaje najprije mesivo i u obće krv i drugi _ organi 
tiela. Al što onda ? 
Svakomu gibanju hoče se stanovita mjera sile, koja se na to 
gibanje potroši. Kao što ništa na svietu negine, tako se neće nit 
ona potrošena sila izgubiti, nego samo pretvorit i utajiti. Da me 
svatko razumie , treba mi ovdje malko zastraniti. 
Žuljenjem dvijuh stvarih priečimo njihovo gibanje: za to se te 
stvari svruće, to jest sila gibljuča pretvori se u toplinu. Zatvoreno 
kolo, kad se vozimo nizbrdice, prieči, te se kola nemogu brzo 
okretati: za to će se coklja, koja ono okretanje kola prieči, tako 
svručiti, te bi se opekao, kad bi ju rukom uhvatio, pošto se je za 
dugo i brzo po zemlji vukla. Ova vručina je upravo tolika, te bi 
njom mogao izvesti ono zapriečeno okretanje, da ju drugčije upo- 
! Chemische Briefe. XXVI. Brief. 
