22 B. ŠULEK, 
triebiš, n. pr. da njom pretvoriš vodu u vodenu paru i napustiš 
u parulju. 
Isto valja za bat ili čekić kojim se kuje, i ovdje se izvodi topli- 
na, jer udariv čekićem o željezo, priečiš čekić te se nemože dalje 
kretati. Da nije zapeo o željezo, bio bi silom, kojom si ga zamahnuo, 
svakako dalje poletio. Al te sile nije nestalo, već se je samo pre- 
tvorila u toplinu. Dokazano je mnogimi pokusi, da kad udari bat 
od 10 funtih 13.500 putah na željezo za 1 stopu pod njim ležeće, 
udaranjem izvija toliku toplinu, te bi njom mogao 1 funtu vode tako 
svručiti, da bi uzavrela; a to se opet znade, da onolika vručina 
shodno upotriebljena dotječe, da se takav teret od 13.500 funtih 
iliti 13'/, cente 1 stopu visoko digne. | 
Kad izviješ više munjine nego što može žicom brzo dalje ići, 
munjina se kao žulji na prednjem kraju žica, te ju (prema množ- 
tvu munjine) svruči ili baš raztali (kao što i munja više putah 
uradi). — Kad omotaš željezo žicom, željezo će postati magnetičko, 
i kad napustiš na žicu munjevitu struju, to će onaj magnet, prema 
množtvu munjine, pritegnuti moći baš i više centih težak balvan 
željeza. Ono množtvo munjevne struje, koje je izvelo toliko to- 
pline, da bi se mogla njom 1 funta vode za 1 stupanj sgrijati, 
podjeljuje u potonjem slučaju željezu toliku magmetičnost, te bi 
moglo 13'/, cente težki balvan željeza 1 stopu visoko dići. 
Presjeci žicu, kojom vodiš munjinu i utakni oba kraja žice u 
vodu, ova će se početi raztvarati na kisik i vodik. Strujeća mu- 
njina pretvara se u lučbenu srodnost, u silu, koja razstavlja razna 
počela vode, a spaja srodne trošice (molekule) kisika i vodika, sva- 
koga napose. Uz ovaj rad munjevne struje neočituje se ni toplina, 
ni magnetičnost, a raztvorbom vode na njezina počela nestaje sva- 
koga traga munjevnoj struji. Sva njezina djelatnost, njezina moć 
izvijati toplinu i magnetičnost kao da je propala. Mjesto nje imamo 
dva plina, kisik i vodik; ovaj potonji je užegljiv, to jest može se 
užeči, a to će reći, može se s kisikom slučiti, i onda se opet u vodu 
pretvara. Nu kod ove pretvorbe izvija se toplina. 
Potanki i točni pokusi zasvjedočiše, da munjevna struja, koja iz- 
vija toliku toplinu, da bi njom 1 funtu vode za 1 stupanj sgrijao : 
kad tu munjinu upotriebiš za raztvorbu vode, dobit ćeš onoliko 
vodika, koji zapaljen izvija upravo toliku toplinu, da se njom 1 
funta vode za 1 stupanj svrući. 
Ona sila munjevne struje, koja se očituje sad vručinom, sad pri- 
