O JUSTU LIEBIGU. 23 
tegom, kao da je bila utajena u razstavljenih počelih vode, te se 
je sad opet očitovala, pošto su se ona počela sastavila. 
Munjevna struja je plod lučbene djelatnosti zinka sastavljenoga 
s mjedju i može se mjeriti po množtvu raztvorena zinka. Lučbena 
sila (srodnost) pretvara se kod raztvorbe zinka u primjereno množ- 
tvo munjevine. Ova se pretvara u toličak ili takminu topline ili 
magnetičke privlačitosti, ili pako (kod raztvorbe vode) opet u tak- 
minu lučbene sile. Niti tu ima viška niti manjka, već je sve tako i 
jednako. 
Kao što razstavlja munjevina vodu u njezina počela: onako raz- 
stavlja sunčano svjetlo u bilju ugljevinu 1 vodu u njihova počela. 
Zato bilje nemože rasti i napredovati bez sunca; ono pije njegove 
tople i svietle zrake, a sila ovih je utajena u njegovih tvorinah, u 
vodiku, ugljiku i dušiku, što su ga sunčane zrake u bilju razsta- 
vile od kisika. 
Kad ove biljevne česti dospiju kao hrana u naše tielo, opet se 
sastavljaju u prvašnje slučke, u vodu, ugljevinu, amonjak, i tada 
se opet očituje ona utajena u njih sila, sad kao vručina, sad kao 
munjevina, sad kao mehanička sila mišicah.  Odtuda ona znameni- 
tost miene tvarih (Stoffwechsel) — ona je vrelo silah našega tiela; 
ona je glavni uvjet našega života. 
Život bilja očituje se sasvim protivno. Bilje se hrani samo bez- 
ustrojštinimi slučci: ono pije ugljevinu, a odjeljuje od nje i od 
amonjaka kisik, te ga izbija iz sebe; a životinja izbija iz sebe 
ugljevinu i srče kisik. U životu životinjah glavna je dakle rad- 
nja okisba, a u životu bilja razkisba. Ovo je možebiti jedina iz- 
viestna razlika, kojom se razlikuju oba organička carstva, pa tu je 
razliku prvi iztaknuo Liebig. Ovako je on otcem postao nove zna- 
nosti, lučbena životoslovlja (chemische Physiologie), koje je osobito 
ljekarstvu u prilog, jer tumači radnje tjelesnih ustrojah, a ove su 
liečnici prije Liebiga posve naopako shvaćali. Isto tako je ovaj 
učenjak fiziologiju u obće znatno obogatio, navlastito tim, što je 
pronašao postanak mehaničke sile u tjelesnih ustrojih. 
Liebig nam je objavio i znameniti zakon umjere (Gleichgewicht), 
po kojem se udržava jednakost u onom neizmjernom oceanu zraka, 
kojim le zemlja okružena, te smo od njega naučili, da bilje uz- 
jim J UJ , jeg , J 
država život životinjam ne samo kao hrana, nego 1 tim, što čisti 
UJ , , 
zrak pijuć iz njega zagušljivu ugljevinu i smrdljivi amonjak, a 
puštajuć iz sebe životvorni kisik, 
