O 
to 
O JUSTU LIEBIGU. 
meso odmah natrag udario. Ovo je očit dokaz znamenitosti po- 
menutih solih u hrani životinjskoj. 
Liebig nepočasiv časa počeo je razmišljati, kako bi se 1 ovaj 
obret upotriebiti mogao na korist gospodarah. Već prije bijaše pro- 
našao, da je najnaravnija hrana čovjeku onaj bielin što ga ima u 
mišicah mesa. Da pomogne slabim bolestnikom, smislio je vadjenje 
mesnoga soka iz govedine. Ovaj sok osušen poznat je dan danas 
pod imenom ,,Liebig's Fleisch-Extract“. Al da se ova mesna su- 
ština kod nas vadi iz mesa, bila bi preskupa, jer za svaku funtu 
toga extracta treba 26 funtih najbolje govedine. 
To bi dakle bila polakšica samo za bogate ljude, koji imaju i 
onako dosta mesa. A Liebig je htio priskočiti u pomoć i siromašnim. 
Što dakle uradi?  Znaduć da ima u južnoj Ameriki neizmjerno 
množtvo govedah, koja se ondje samo kože radi kolju, a meso se 
ostavlja u polju, neka se njim zvjerad hrani ili da sagnjije: potakne 
podhvatne ljude, da ondje ustroje tvornicu za smišljen od njega 
mesni vadik. Sada se u jednoj ovakovoj tvornici u Fray-Bentos-u 
u Montevideu pravi svake godine jedno pol miliuna funtih mesnoga 
vadika i na to se potroši do 18.000,000 funtih priesne govedine. 
Ali u ovoj ociedjenoj govedini ima jošte puno bjelina i onih solih, 
kojih treba životinjskoj hrani. Neznajuć što bi s tim otražkom 
mesnim, bacali su ga u bližnju rieku. 
To se Liebigu učini na žao, te poče opet smišljati, nebi-li se ovi 
ostanci koristnije dali upotrebljavati Po njegovu naputku budu 
dakle sušeni i pokusa radi u Europu pod imenom mesnoga brašna 
,Fleiscehmehl“ dopremljeni. U ratarskoj akademiji u Poppelsdorfu 
kod Bonna hranili su onda pokusa radi mlade krmke tim mesnim 
brašnom, dodajuć primjerenu množinu krumpira. Krmci, koji su 
dobivali mesnoga brašna, otežčali su uz mjesec danah gotovo za 
pol cente, a oni drugi samo za polovinu te težine, tako da je i 
ovdje svakomu udarala u oči korist mesnoga brašna. 
Osim toga se u Fray - Bentosu od kostih i izlužena mesa pravi 
množina guana, koji se vozi u Europu, da jači iztrošena prvašnjim 
naopakim gospodarstvom polja u Englezkoj, Njemačkoj itd. 
Shodno mi se je činilo navesti ovo, stranom za to, da pokažem, 
kako je Liebig sve jednako nastojao koristiti čovječanstvu, stranom 
za to, da se vidi, kako više putah neznatni na oko znanstven obret 
praktičnomu životu neposredno korist nosi, i da nevalja svagda 
poznata pjesnikova izreka: 
,Qrau ist alle Theorie, griin ist das Leben“, 
