O JUSTU LIEBIGU. 33 
bi onako liepo učile i na dalnji nauk volju probudjivale kao pisma 
o lučbi. 
Ovako je Liebig prokrčio put novomu ogranku književnosti, po- 
pularizovanju znanosti, te dokinuo vrieme, kad je Pallas sa strašnom 
glavom od Meduse dovikivala obćinstvu: ,procul este profani!“ 
Za njim su se poveli mnogi drugi učenjaci, koji većom koji manjom 
srećom, te se njemačka književnost može sada pohvaliti popularnimi 
djeli za svaku znanost. A u Francezkoj počela su ista učena 
družtva popularizovati znanosti. Tako je n. pr. parižka ,Acadćmie 
des sciences morales et politiques“ razpisala bila prije njekoliko 
godinah nagradu od 10,000 franakah za ,manuel de morale et 
deconomie politique ,“ s tom naročitom opomenom, da djelo mora 
biti popularno, po imenu da pisac ima ,dćgager la morale pratique 
et V"ćconomie politique de Vappareil des dćmonstrations savantes et 
des termes scientifiques.“ Nagradu je dobio J. J. Rapet za oveće 
djelo koje je prije dvie godine danah pod navedenim gore naslovom 
na sviet izašlo. — U ovu svoju parižku družicu mogle bi se ugle- 
dati i druge akademije. Što mnoga ovakva družtva nekoriste na- 
rodu onoliko koliko bi mogla i imala, tomu je uzrok, jer se više 
obziru na proizvoljenje svojih članovah nego na potrebe narodne. 
Osim pisamah o lučbi napisao je Liebig jošt i više razpravah 
popularnih o predmetih zasiecajućih u praktični život. Tako je 
prije njekoliko godinah izašla od njega podulja razprava u , Volks- 
kalenderu“ o čovječjoj hrani i hranitbi. 
U obće je bio Liebig pravi filantrop, nastojeći lučbenu znanost 
uporaviti na olakšanje čovječje nevolje. Ovo ga je potaklo, da je 
smislio za nejaku djecu juhu, kojom se nadoknadjuje materinsko 
mlieko, a za slabe bolestnike svoj Fleischextract. — Videć Liebig, 
kako zdravlju hudi poplaćivanje ogledalah živom, nije mirovao, dok 
nije smislio nov način, kako se mogu zrcala praviti srebrom bez 
žive. A videć koliko prolazi u taman hrane običnim postupkom 
kod pečenja kruha, dočim su god. 1868 ljudi u iztočnoj Pruskoj 
od gladi umirali: požuri se razložiti u ,Allgemeine Zeitungu“, 
kako se može prištediti 10—195 postotakah hrane, kad se kruh 
peče od _prekrupe (Schrot) a bez kvasca, kako se je u njegovoj 
kući pekao. Jest, proslavljeni Liebig, da priteče u pomoć gladnim, 
nije se ustručavao na široko razlagati, kako treba pšenicu i raž mljeti 
i kako kruh zamiesiti. "To je ona vrst kruha, što se sada zove 
Grahambrod, a preporučuje se osobito onim, koji slabo probavljaju, 
akoprem bi trebalo, da se u obće svaki kruh tako gotovi, najpače 
R. J. A. XXVII. BI 
& 
