44 B. ŠULEK, 
kromnu lučbarnicu ') gdje su onda zajedno radili, a prvi plod toga 
zajedničkoga rada bijaše znamenita razprava o sastavinah praskava 
srebra, u kojoj dokazaše, da je kiselina, što je ima u njem, slučak 
ciana od Gay-Lussaca god. 1814. obretena. 
Ovo bijaše vrlo znamenit obret, jer po ovom tragu, naime iztra- 
živanjem ciana i njegovih odnočajah, prispie Liebig do pojma sa- 
stavljenih počelah, do teorije radikalah, kojom se dokide razlika 
medju lučbom ustrojštinah i neustrojštinah. 
Ovako je Liebig uza svoga slavnoga učitelja do skora popunio 
praznine svoga lučbarskoga znanja, po imenu pako naučio nepo- 
znate mu dotle metode kod kvantitativne raztvorbe i postao za go- 
dinu danah od učenika pravi majstor. Zato je ostao do smrti 
zahvalan Francezkoj i nastojao svom snagom nadovezati prekinutu 
preklani svezu medju njemačkimi i francezkimi učenjaci. 
Nagovaran od Humboldta odluči posvetiti se učiteljstvu i habili- 
tovati se u svojoj domovini kao profesor lučbe. Alto nije bio lak 
posao, i težko da bi bio Liebig sam sameat sve zapreke svladao. 
— Prvo, Liebig je bio onda stoprv dvaest jednu godinu navršio, 
dakle je jošte pravi mladić bio; doktorat je stekao u Erlangenu: 
pa kako da se to prizna u Giessenu? Jošte se nigdje nije izkazao, 
valja-li za docenta, pa sada na jedanput hoće da bude profesor, 
čovjek koji je poznati prijatelj liberalnom pjesniku Platenu! Ta to 
je pravi ,Favoriten- Wirthschaft“! Ovako se je govorkalo i šaptalo 
po Giessenu. — Ovi se prigovori čine danas smiešni: nu prema 
ondašnjemu zacopanomu duhu, koji vladaše na njemačkih sveučilištih, 
bijahu zamašni. Sve se je giessensko sveučilište uslied toga bilo uz- 
rujalo. Nu Liebigu i opet priskoči u pomoć plemenita duša 
Al. Humboldt: njegovu negovaranju i oprovrgavanju podje za ru- 
kom, te Liebig bude imenovan vanrednim profesorom lučbe u 
Giessenu; al mu je bio doktorat stoprv poslje novog izpita priznat. 
Nego tu jošte nebje kraj njegovim jadom. U Parizu je bio vidio, 
šta se sve hoće uspješnomu nauku lučbe: nastojao je dakle i u 
Giessenu, da mu se uredi valjana lučbarnica. Al tolika drzovitost 
mlada čovjeka učini se mudromu akademičkomu senatu nesnosna ; 
jer u Giessenu imao je samo profesor fizike malen laboratorij, sa- 
stojeći se iz tamne kuhinje — pa je ovaj bio opet zadovoljan — 
Liebig pako zahtievaše njekoliko velikih sobah — to je bila očita 
') Liebig mu se je poslie liepo odužio, primiv njegova sina za svoga učenika 
u Giessenu, kamo ga je bio njegov otac poslao. 
