ČUBRANOVIČĆEVA JUGJUPKA. 63 
ti u prvom redu glagola, jer sad se govori u Dubrovniku jestit, 
pastit što je kod Čubranovića pravilno str. 3 jesti, 128 spasti. 
Složeni glagoli od stru danas su već u zabiti, a kod Čubra- 
novića str. 48 zabudeš (3ammru). "To i kod potonjih nalaziš, 
Gund. osm. pj. V. 85 dobude (gostu) i bude pj. 1. 42 (cmEmTH).') 
Glagol od na i iti jednom se stopio kako je sad naći str. 13%, 
a drugovdje nije, DD najti, tako i neimati str. 2 još se nije stopio 
u nemati. 
Infinitivi složeni sa s n. p. str. 16 sčekati, pak scieniti što se 
često i kod potonjih pjesnika nalazi mislim da je nešto inorganično, 
jer da je to predlog, trebalo bi po pravilu da glagoli rečeni od 
nesvršenih usljed toga slaganja postanu svršeni, a to se ne do- 
gagja. 
Prvo lice indikativa sad. vr. u Čubranovića pomiče se od mnogo 
glagola po staru na p. str. 11 osušu, D2 velju, 131 molju, 139 
skuju, 129 viju (vigju), 60 umiru. 
Prvo lice množine imamo po staru na jednom mjestu str. 41 
možem (možemo), jer nije prilike da je prvo jednine kad i danas 
imamo po staru mogu. 
Treće lice mn. sad. vr. glagola 3 vrste I. osjeka i IV. vrste pra- 
vilno tvori Čubranović str. 32 gule, 122 dile, 32 nastoje, 35 prave 
a danas svi ti glagoli svršuju na # nepravilno. 
Treće lice jedn. grede str. 110 starog glagola rpacTu već se ne 
čuje, nego su samo preostala dva dionika ak. grede, uzgrede i pas. 
gredom, kako od hotjeti, hote i nehote; ali upotrebljeni kao prislovi. 
Nebudiem str. DĐ2 neorganično zbog slogova. 
Treće lice imperativa jed. što je danas sa svim iščeznulo, eto ga 
u Čubranovića: 34 procini, 98 skaži, 136 poreci, 136 steci, 150 budi, 
195 usliši, 199 utiši, 136 da. 
I odnosno vrijeme sa #2, razvijeno u Jegjupci str. 86 uz-zna i 
tako često. 
I dionik sad. akt. pomiče se po staru od mnogo glagola, str. 62 
vise, 63 stoje, 122 žude i ost. I u Palmotića se to pomalja pj. 
VII. 7 hode, pj. XII. 112 stoje. I u Gundulića toga ima osm. I. 
pj. 22 pase. *) 
') U Bokam još se čuje od NpoBmTH ,da ti probude (objed),“ a u Dubrov- 
niku izgubio je narav svog prostog glagola i postao nezavisan (da ti probije). 
?) str. 120 nalazi se hoti. Mislim da je inorganično sad. dionik (postao 
prislov kao XOTA — €xwv sponte) kao da glagol XOTETH spada u i vrstu gla- 
glagola, n. p. NI6TTI. 
