64 L. ZORE, 
I dionik II. pregj. akt. str. 25 ugasla danas se pometnuo. 
I dionik pregj. akt. I. na staru, str. 33 dav, 60 došad, 113 zgubiv, 
115 trgnuv, 120 hotiv, a ima i ženski rod toga dionika za sva tri 
roda kao i danas, str. TO davši, 114 dvigši.!) "Tako se nalazi i kod 
potonjih. *) 
Opazit je još na ovom mjestu da u Dubrovniku i danas se upo- 
trebljava glagol muru ali sumo sadanje vrijeme, živem i ost. i oni 
živu, a ostalo se uzimlje od živjeti, a u Jegjupci str. 80 živi i u 
sad. vr. od živjeti. ?) 
Starinštine. 
Pričnu str. 8 danas se je pometnulo. 
vazmi i vazima str. 80 od graaru, danas uzeti: 
čić i cića str. 4 i 5 od qaura. I danas se još čuje u cijeloj 
formi cijeća ali rijegje; u složenoj pak sa po i za ali tad okr- 
njeno pocij, zacij'. U Nalješkovića Mašk. 94 zacić. 
biguć str. 8 od Brraru fugčre. 
dim str. 19 ima i u Gundulića, od ggTu = dicere. 
imila str. 19 i drugovdje od uuzrTu, pak ikavski muti. 
naju str. 22 i drugovgje strsl. gen. ima uuo = nas. 
vim str. 29 od gEgTu danas propalo. 
razmi (osim) str. 38 danas izčezlo. 
gledi str. 66 od ruagsru. 
otaj str. 90 prislov omaii = otajno. 
!) U dialektu dubrovačkomu od glagola biti imamo taj dionik biuše, od po- 
znati poznauši. 'To istječe iz toga što su rukopisi stari zamije: njivali v sa 
u, te tako se izgubio pravi oblik. Zato u primjedbama Kristijade i Osmana 
ako je gdje što pravilno bilo u rukopisu btvši, kazano je da je preinačeno 
zbog kakvog uzroka i da se ima pisat biuši. 
?) O pregj. dioniku pasivnomu opazit mi je nešto ovgje. Znamo da imena 
glagolna kao imanje, vidjenje i ost. dlolaze od tih dionika, koji postaju od osnove 
sadanjeg vremena i nastavka dotičnoga n. p. BIHBNENT (KuaHenm) ili NBANIENT 
(KRNIHENE) dakle ovde nema mjesta 5 da bi od toga ikavci učinili Z. Zato 
str. 148 mislim da je inorganično želinje i velinje mješte željenje i veljenje 
jer str. 1 pravilno je željenje. 
5) gtr. 150 nalazi se imperativu treće lice jedn. sa množinom sr. roda 
»Sva (dobra) ti budi svršno cila.“ 
Da nije ovde pozajmjena ona osobitost grčkog jezika po kojoj sr. rod mno- 
žine druži se sa glagolom jednine! 
