Burnjak. 
Izumio i proračunao dop. član 
M. SrkuLiĆ. 
Predano u sjednici matematičko-prirodoslovnoga razreda 28. siečnja 1874. 
Da se zaprieči golema nesreća, koja se je pred njeko vrieme na 
karlovačko-riečkoj željeznoj cesti blizu Meje usljed strašne bure 
dogodila, morala bi se pruga tako iznova povući, da se izbjegne 
najvećim udarcem bure, ili bi se morali na pogibeljnih mjestih zi- 
dovi sazidati. Obadva ova sredstva stoje mnogo novaca, dapače 
prvo nije kadkad ni izvedivo, jer mu smetaju drugi tehnički uvjeti; 
drugo sredstvo kako rekoh veoma je skupo, a bojati se je, da nebi 
sasvim svrsi odgovorilo, jer bura zavija skoro svaki put drugim 
pravcem, te se može dogoditi, da zid mjesto hasne uprav stetu 
učini. 
Kako mi je iz vlastitoga izkustva na cesti iz Gospića u Bag, kako 
i na onoj iz Svetoga Roka preko Maloga Halana u Obrovac poz- 
nato, zakrčuju ovaki zidovi zimi kada bura snieg namiće uprav 
svaku komunikaciju, jer bura namete uprav za one zidove toliko 
visok snieg koliki je i zid, i sbije ga tako da ga je jedva trnoko- 
pim prokopati. Ja sam osvjedočen, da nebi rilica pa tjerana ona 
i najjačom mašinom prodrieti mogla. Kada pako nema zida niti 
tako zvanih zaklonica onda bura omete sama sa nasipa snieg, pa ga 
netreba rilicom ili drugim sredstvom kidati.  Boraveć što u dje- 
tinstvu što kašnje hodajuć po lovu i znanstvenom iztraživanju poznat 
mi je naš kraš i njegovi meteorologički odnošaji dobro, tako nakon 
duljega razmišljanja nadjoh, da se samo ovim sredstvom onakoj ne- 
sreći doskočiti može. 
Naši su nazori dakako ti, da je najpametnije u slučaju velike 
pogibelji vlak ustaviti, te u zaklonu pričekati dok bura jenja. Na 
ovom temelju radi se daklen o tom aparat stvoriti, koji sigurno 
navještuje, da li je slobodno bez pogibelji vlak voziti ili ne. Aparat 
