BURNJAK. T1 
računati, da znakove daje ne kad je najveća pogibelj nastala, nego 
nešto prije, da se znade da je pogibelj blizu, i da se mogu dotična 
sredstva upotrebiti. Iz ovoga se vidi da našim strojem sama bura 
navještuje da je pogibeljna i da se je čuvati imamo, i to da pri strogo 
proračunanu stroju, nedvojbena se navještuje pogibelj. 
Ovaj stroj imao bi se na najopasnijem mjestu nastaviti i sa su- 
sjednimi postajami u munjevni savez staviti, budi da se od glavne 
žice odgrani jedna žica, za stroj napose, budi da se preko stroja 
povuče posebna žica sa posebnim munjotvorom, ako bi inače od- 
granjivanje žice smetalo urednoj porabi brzojava. Za glasilo moglo 
bi se upotriebiti zvonce sa elektromagnetom kakovi su već za signa- 
liziranje u svakoj postaji, ili bi se moglo spojiti sa Morseom, u 
kom bi se slučaju na papiru poznati mogla i brzina" bure, jer 
čim se aparat brže okreće tim padaju znakovi na papir češće, a 
dotični činovnik vidi iz tih znakova da li bura jači ili slabi. Samo 
ge od sebe razumieva da se polukruglje tako nakrenuti moraju 
prama običajnom pravcu bure na sjedištu aparata. 
Bada ćemo gledati, da nadjemo broj okružnih nišaja za slučaj 
najveće pogibelji, zato moramo znati najprvo brzinu bure, koja je 
kadra jedan prazan vagon prevaliti. Vagon će se prevaliti najprije, 
kada bura udari o najveću njegovu plohu, a to je onda, kada ona 
udari osovno o najveći ili diagonalni prosjek vagona. U ovom slu- 
čaju ima ona pri istoj brzini najveću silu, jer se njezina sila nazna- 
čuje kako je poznato oblikom 
W=: Pa Zempoae. Ket 

Dakako mi ovdje uzesmo samo ravne plohe u obzir, nemisleć na 
dubke plohe koje su još pogibeljnije, jer u njih izgubi udarajući 
znak svu svoju živu silu. Nu ove se sve imadu tek u račun uzeti, 
kada se u istinu stane aparat praviti. U gornjoj formuli znači A 
plohu o koju bura udara, s odnosnu težinu zraka, v brzinu bure, 
a g pospješnost težine. Iz gornje jednačbe vidi se kako rekosmo, 
da sila W raste u istom razmjeru sa plohom A pri istoj brzini. 
Pomislimo na to, da bura po primorju i primorskih brdih biesni 
najvećma tik zemlje, jer kano hladan i gušći zrak pritisnut je od 
povrh njega tekućega redjega ali većma napetoga i toplijega juga 
velikom silom o zemlju, prisiljena je bura dolinami i nizinami derati 
se, a u ovih postupnjeva se njezina sila tim većma, što je prisiljena 
vrhove obilaziti i u drage se slievati. Sučuć se ovako tik zemlje 
