12 M. SEKULIĆ, 
ima običajno isti onaj pravac, koji joj propisan po obliku zemaljskom. 
Iz ovoga baš proiztiče njezina pogibeljnost, jer na više mjesta 
udara baš o najveći prosjek vagona budi ozgor, budi ozdol. 
Najgoropadnija je, ako se dere iz drage uz strmo brdo, jer onda 
zahvati vagon ozdol, daklen ga zahvati ne samo za najveći prosjek, 
nego se zavuče i u dubki donji pod vagona, te izgubi svu svoju živu 
silu prenasav ju na vagon, koji se srušiti mora, ako je njezina 
brzina iole jaka. 
Ako je sl. III. ABCD na kolotečina ab osovni prosjek vagona 
tako znači Ab pogibeljni prosjek, DW smjer, a OW = W silu 
bure, OQ težinu vagona.  Buduć da se vagon preko točke b, pre- 
valiti mora kroz koju i posljednica od ovih sila u tom slučaju ići 
mora, tako moraju za to pogibeljno ravnotežje statički momenti 
sila jednaki biti i to 
Wb = Qk ili mE do 
Kako se iz slike vidi je b = cb osovnica od najskranje točke, 
kojom se kolo šinje dira na smier vjetra, a k = db je uprav pol 
kolotečine. Razmjer 7-— f označuje slučaj, u kom je bura kadra 
vagon prevaliti. 
: e : Asv? : 
Prije smo već našli, da je W = Dra sada možemo ova dva iz- 
raza jednakim metnuti, daklen 
Asv? | 
= 10 
8 
Od ovud sliedi brzina vjetra, koja vagon u najveću pogibelj 
stavlja. 
_ Vo 2g8Q 
vize Ka a: ic a je aa 
Prenesimo sada ovu brzinu na naš aparat, i sjetimo se da polu- 
kruglje izmiču istom brzinom kojom i vjetar duva, ili drugimi 
riečma, svaka polukruglja mora isti onaj put u isto vrieme obletiti 
okolo osi, koga i jedna čestica zraka promaši — Ovdje se za sad 
neobaziremo na onaj dio brzine koji se uništi usljed trenja i drugih 
zaprieka u aparatu —. Recimo daklen, da je svaki krak onoga 
križa, na kome su polukruglje navrnute, dugačak od osi =r, i ako 
se jedna polukruglja u jednom času / puta okrene, tako je njezin 
