14 M. SEKULIĆ, 
2mirr Pansk . : 
BETE. a put izražen kutnom brzinom jest u jednom trenu rw, daklen 
2mr : ' 
je o = —>— a usljed toga je 
60 
kra 
Fo pon ona PI 
Da lakše nadjemo težinu kruglja C i C“, neka bude slika V. p 
težina, a M masa jedne kruglje, dalje neka bude q odpor i težina 
grivne BB; "ACG==1 AD DBS AN== EBESThMUEE 
noviv ovo razstaviti ćemo q u dvie komponente q i q“ pravcem 
stranica BD i BD“ i dobiti ćemo slične trokute Bqq“ i ABD“ iz 
kojih sliedi razmjer 

m = 95495 
MOR VR e 
Prenesimo hvatište sile q“ u D, što je vazda dopušteno, pa ra- 
stavimo ovdje q“ u dvie sastavnice i to jednu uzporedno osi AB a 
drugu smjerom stranice DA. Buduć da je ADD“B rombus, tako 
sljedi da je q““==q. Ova sila može se zamieniti drugom silom q>, 
kojoj hvatište u sred kruglje C, ito po pravilu statičkih momenata, 
jer za ravnotežje mora biti 
dol == qa, a od ovud sliedi q, == Ta 
Kada se kruglje dižu onda ovaj teret priraste težini kruglje == Mg, 
a kada kruglje padaju onda ova sila umanjuje težinu kruglja. Recimo 
dalje da je po prijašnoj oznaki m broj nišaja u slučaju najveće pogi- 
belji, a 1 broj nišaja, koji nam pokazuje najskrajniju sigurnost pri ko- 
Joj bi još vlak voziti mogao. Izrazimo odnošaj izmedju m i n sa slie- 
dećim izrazom i to m =n ++ nu. Ovaj koeficient u» pokazuje, za 
koliko se posljednica u slici III. smije pribliziti šinji b i od tud i 
iz dimenzija vagona može se proračunati, i neka se zove koeficient 
sigurnosti. 
. a « ve . . 
Ako sada uzmemo u obzir da q, = ja priraste težini kruglja 
Mg kada se kruglje dižu, i da ju umanje kada kruglje padaju; ako 
dalje uvažimo da jem =n(1 ->u) tako sliedi za obadva slučaja 
razmjeri po jednačbi 4. 
(1--u)*m? | | : 
IAL M Isin « : Mg -+- Tj q) == Bin/a;:"608% 1 
(La uo pk i a tići 
GLE M lsin a : (Mg — TE it: 
ad 
SIN & : GOSA 


