Borba južnih Slovena za državnu neodvisnost 
u Al. vieku. 
Čitao u sjednici fulologičko-historičkoga razreda dne 15. listopada 1873 
PRAVI ČLAN DR. FR. RAČKI. 
IX. 
Hrvatska poslije zavojevanja balkanskoga poluotoka carem Vasi- 
lijem II. oporavlja se. Nov pokus kralja Kriesimira II. ok6_Dal- 
macije ne uspie (1024). Nov pravac vanjske politike hrvatske: Krie- 
simir II. i ugarski kralj Stjepan I. povod i smjer hrvatsko-ugarskomu 
savezu. = Kriesimirov nasljednik Stjepan I. uznastoji opet pridrušiti 
Dalmaciju. Sin mu i nasljednik Petar Kriesimir utjelovi Dalmaciju, 
izmirt se s igtočno-rimskom carevinom, razmaknu medje svoje države 
u Podunavlje, uzpostavi dobre odnošaje s Ugarskom. Položaj Petra 
Kriesmira naprama rimskoj stolici i crkvenim reformam.  Hrvatstvo 
2 romanstvo. 
Hrvatska država oćuti posljedice pobjeda Vasilija II. u bugarskih 
srbskih zemljah, kano što već (čl. VI.) razložismo. Ona bi ošte- 
ćena i oslabljena: bizantinska Dalmacija opet izgubljena (1018), Sriem 
iztočno-rimskoj carevini utjelovljen. Ali osim ovoga gubitka trpjela 
je neograničena neodvisnost hrvatske kraljevine tiem, što se Krie- 
simir I]. nadje prisiljen obnoviti davnu svezu s carigradskim dvorom. 
Tako je hrvatska država stisnuta bila s dviju protivničkih strana: 
s mletačke od mora i grčke od kopna. U tom položaju ne mo- 
gaše preostati joj drugo, nego pribirati nutrnje si sile, tražiti druge 
saveznike i vrebati na neprilike onih protivnika svojih. 
Tiem je tragom još kralj Kriesimir II. sbilja pošao. Kako poslije 
1019 godine ne staje traga njegovu bratu Gojslavu, imao je ovaj 
do skora odstupiti sa pozorišta.  Vladalačka vlast sada u rukama 
jedinoga Kriesimira omogući vladavinu čvrstu i složnu; što bješe 
