18 FR. RAČKI, 
sreća po hrvatsku državu obzirom na dogadjaje nastale u Mle- 
tačkoj. 
Ovdje na ime poče rasti nezadovoljstvo proti Orseolom, koji po- 
taknuti uspjehom svoje vladavine upotriebiše svoj položaj na raz- 
širenje moći i vlasti obiteljske. Ono se nezadovoljstvo god. 1024 
izvrglo u očiti odpor proti duždu Otu, u toliko da se ovaj nadje 
prisiljena sa svojim bratom Orsom, gradskim patriarhom,  tra- 
ziti utočiste u Istri, koja bješe čest furlanske (veroneske) krajine 
i koruške vojvodine. Sada su se stranačke razmirice u Mletcih još 
većma razpirile; a ovu nutrnju borbu upotriebi oglajski patrijar 
Volfeango (Poppo) za osvojenje Grada, na koji je njemačka poli- 
tika od davna vriebala. 'Paj dogadjaj olahkoti do duše stranci Or- 
seola pobjedu, t& bude Oto opet na priestol pozvan; ali samo za 
kratko vrieme, jer ga protivna stranka, kojoj je Domenico Flava- 
nico, potomak jedne od najstarijih mletačkih obitelji, na čelu stajao, 
poslije dvie godine (1026) iznovice skinu i u Carigrad odpravi, a 
brata mu Orsa iz patriaršije izagna. Pod novim duždom Petrom 
Barbolanom (Cetranico) nastavile su se u Mletcih borbe obiju stra: 
naka. Poslije četiriju godina (1030) stupi stranka Orseola opet na 
površinu, tč skinu Barbolana i odpraviv ga u Carigrad pozva Ota 
na priestol, ali poslanstvo ne nadje ga više živa. Još jednom ku- 
šala je porodica Orseola uhvatiti vladu: Domenico uspe se na stolac 
duždin; ali samo za jedan dan (1032), jer ga protivna struja umah 
odpuhni..  Proti Orseolom ustali su svikolici, ,koji su prirodjenu 
slobodu a ne samovolju željeli.“ * 
Pamo se kaže, da su ove nutrnje razmirice stranaka, ova nagla 
promjena vladavina, oslabile moć mletačke obćine i njezin spoljašni 
upliv. Ovo kolebanje adrijske kraljice uzbudilo je valove, koji su 
imenito o žalo hrvatske države udarale. A Kriesimir imao razloga 
radovati se s one sudbine Orseola, jedno radi državne drugo radi 
svoje koristi. U drugom na ime pogledu uzkraćena bi Orseolom 
moć zamitati kroz kraljevića Stjepana razdor u vladajućoj porodici 
hrvatskoj; u prvom pako mogao je Kriesimir sada s većom nadom 
u uspjeh nastojati ok6 uzpostavljenja hrvatske vlasti u Dalmaciji. 
Da je kralj Kriesinir II. sbilja poslužio se onim prevratom u 
Mletcih, smije se izvoditi iz dogadjaja, koj samo u tom savezu ra- 
zumljiv i jasan postaje. Barski na ime ljetopisac umie pripo- 
! Vidi za sve to A. Danduli: Chronic. venet. ed. cit. p. 235—40. 
