BORBA JUŽNIH SLOVENA. 8D 
»dux Ruizorum“, tako da je ondje ,Selauonia — Ruzzia“ t. j. po- 
krajina, koja je za Boleslava hrabroga pripadala Poljskoj, ta se 
ticala Poljske i Moravske, dakle sjevero-zapadni diel Ugarske iz- 
medju Dunava i Tatre. Na ovo ,Slovensko“, u ovu ,Rusiju“ 
uteče god. 1026, kako spomenusmo, iz Poljske kraljević Oto, iza- 
gnan od svojega brata Miečislava. Po što ničim ne može se do- 
kazati, da bi Mirko upravljao bio dielom Hrvatske medju Kupom, 
Savom i Dravom t. j. »Slavonijom“ po kasnijem pojmu, pače svi 
stariji spomenici prenose njegovo djelovanje na predjel Poljskoj 
pogranični: to mislim da je ona viest kod goričkoga Ivana potekla 
iz zla shvaćanja Mirkova naslova. Ako ona viest o zarukah i o 
ženitbi Mirka ni je u obće samo legendarna primjesa, da se nje- 
govo djevičanstvo, koje je on i u ženitbi sačuvao, još više iztakne; 
n6 ako je on sbilja ženskoj glavi svoju ruku das: to zaslužuju, po 
mojem mnienju, stariji ugarsko-poljski spomenici u tom pitanju veću 
vjeru! od hrvatskoga pisca XIV. stoljeća. 
Iz ove sveze medju Hrvatskom i Ugarskom za kralja Kriesi- 
mira II. potekla je i ta posljedica, da je panonska Hrvatska tjesnije 
privezana ostaloj državi i da se državno težište hrvatske  kralje- 
vine počelo polagano pomicati k Posavju. Crkvena vlast hrvat- 
skoga biskupa u Kninu, u koliko bi prošloga vremena uzdrmana, 
bješe opet uzpostavljena u toj pokrajini,“ koja poslije razorene si- 
sačke ni je imala posebne biskupije. A ni je nevjerovatna ni ona 
viest,* da je Kriesimir_ upravu ove panonske Hrvatske povjerio 
posebnu banu, u osobi Godemira, kojega sestra mu Jelenica 
spominje u svojoj listini od 1029 godine. ' To je po svoj prilici 
početak ,,slovenske“ banovine, kojoj bješe zadatak braniti onaj 
diel hrvatske države tako prama Ugarskoj, kako prama Njemačkoj. 
Nu i taj diel imao je jamačno svoje župe, kojih imena nisu nam 
do duše poznata iz suvremenih spomenika; ali njeke župe, koje se 
ondje u sljedećih stoljećih navode, nose biljeg tolike davnine, da 
1 Ovako shvaća i F. Sasinek: Dejiny kralovstva Uhorskćho I, 18. 
* Joann. archid. de Guerče 1loc. cit. , Tum episcopi chroatensis iurisdictio ad 
Dravum extensa est.“ 
š Ibid. 
* Matica čuva se medju spisi sv. Krisogona u zad. arkivu. Godemir od 
god. habilitas, pulchritudo, i mir. Miklošić: Die Bildung der slav. Personen- 
namen. S. 51, nr. 75. 
5 U starom popisu kod Carrare: Archiv. capit. di Spalato p. 67 navodi se 
»vanus selauonie“, 
