BORBA JUŽNIH SLOVENA. 89 
tala. Kako je javan život na iztočnoj obali jadranskoga mora po- 
stao nesnosnim, može nam služiti za dokaz taj primjer, da je pobožan 
osorski biskup Gaudencio volio položiti biskupsku čast; tč ,iz 
hrvatske kraljevine odplovivši uputiti se k obali jakinskoga grada“. 1 
Dubrovački izvori stavljaju hrvatskoga kralja Stjepana u tiesniji 
odnošaj s rodnim si gradom. Vele na ime * da je Stjepan onom prigo- 
dom, kada je (god. 1050) došao sa svojom suprugom Margaretom 
u Dubrovnik, da se po zavjetu pomoli u tamošnjoj crkvi sv. Stje- 
pana prvomučenika, koja se već polovicom X _vieka spominje,“ ne 
samo sagradio ovomu sjajniji hram, nego i Dubrovniku ustupio Župu, 
diel Sumeta, Rieku i Zaton uz uvjet, da u ovih predjelih sagradi 
crkve onomu zaštitniku. Medju tiem kano što je naš Ivan, arci- 
djakon gorički,* tako su i dubrovački spomenici hrvatskoga kralja 
Stjepana pomiešali s njegovim imenjakom zetskim velikim županom 
t. j. sa Ptjepanom Vojslavom. Ovomu je na ime, kako smo drugdje 
vidjeli, * pripadala Dubrovniku susjedna župa trebinjska; a poslije 
pobjede nad Lijutovitom (1042) još i zahumska. Obje ove župe 
protezale su se s obiju strana tik do Dubrovnika tako, da je grad 
na njihovu zemljištu imao svoje vinograde i polovicom X. vieka 
njihovim županom plaćao danak.*  Tiem je Dubrovnik zauzimao 
samo onaj uski prostor na boku brgatske (sv. Sergja) gore do 
hridi (Ažoc, odkle Axobatoy, Puo0qtoy) t& već svojim položajem upućen 
bio na more, kano i na gojenje dobrih odnočaja s rečenima župa- 
nima. Dubrovnik priznavaše poput inih gradova bizantinske Dal- 
macije vrhovnu vlast iztočno-rimske carevine i zastupnika joj stra- 
tega, a inače uživaše podpunu samoupravu. Odanost grada prama 
carevini razabire se iz dogadjaja toga, što u ratu proti Saracenom 
god. 1052 nalazimo dubrovačkih takodjer brodova u carskoj mor- 
narici, kojom je patricij Nikifor, nauplijski strateg, zapovjedio. 7 
Ali upravo u ovo doba udario je Dubrovnik čvrst temelj svojemu 
razvoju i pripravljao svoju potonju samostalnost. Grad je postavljen 

1 Vita s. Gaudentii ap. Farlati V, 180. 
* Cf£. Rkp. knjižnice jugoslav. akademije br. 483. Za tiem Gjona Restića 
ljetopis (rkp.), Ser. Crievića: Metropolis Ragus. (rkp.), Appendini: Notizie 
I, 252. . 
5 Constant. porph. de adm. imp. 6. 29. 
* Rad. knj. XIX, T4. 
5" Rad. knj. XXV, 223. 235. 
5 Constant. porph. De adm. imp. c. 30. 
7 G, Cedren II, 499, 
