BORBA JUŽNIH SLOVENA. 93 
navode imena iztočno-rimskih vladalaca; ali imenu hrvatskoga 
kralja još ne ima na njih traga. 
U veljači 1099 godine, kako rekosmo, piše se Petar Kriesimir 
»rex Dalmacie Chroacieque*; tada se dakle već smatrao gospoda- 
rom Dalmacije. Promjena se dakle dogodi izmedju 1057 1 1059 
godine. A kako? 
Ljeti 1057 god. dogodi se u Carigradu prevrat, kakav ni je rie- 
dak u poviesti one carevine. Dne 30 kolovoza bješe car Mihajlo 
prisiljen ,skinuti grimiz i skrletne cipele“; a u večer sljedećega 
dana zasjede priestol Isak Komnen, unidje drugi dan (1 rujna) 
»javnom pratnjom u veliku crkvu, tč ovdje na stolici bješe carskim 
viencem rukom  patrijara vienčan i proglašen za rimskoga cara.“ 
Isaku supruga bješe Katarina kćer bugarskoga cara Joana Vladi- 
slava a sestra vojvode Arona, od koje dobi dvoje djece, sina Ma- 
1! Čiem Isak stupi na priestol, dade on Katarinu 
iz Pemolisse dozvati u Uarigrad i ,caricom (20y99572v)“ proglasiti. 
O njoj je Isak govorio, da ,bješe prije robinja, a po njem oslobo- 
djena:“ * 
nojla i kćer Mariju. 
na što bi mu ona odvraćala, da joj se ništa ,nova ne do- 
godi“, kada je caricom postala, budući da je samo zamienila ,carstvo 
s carstvom“. 
Bješe Isak Komnen ,čvrstoga značaja, pravdoljuban, bistrouman, 
hrabar, vještak u vojničtvu, grozan neprijateljem, svojim dobroćudan 
u stvari, ali u riečih oštar.“ PA naprama ovomu caru stupio je i 
naš hrvatski kralj u tješnji odnošaj, koj se već izrazuje u naglavku 
listine njegove, izdane u veljaču god. 1099, gdje se čita ovo: ,bea- 
tissimo papa nicholao, universaliter mundo apostolicante, in orientis 
partibus, constantinopoleos scilicet, cumneno imperante . . ego cre- 
simir, stephani regis filius, diuina fauente clemencia rex dalmacie 
chroacieque.“ š Ovdje se dakle spominje najprije glava crkve, onda 
glava iztoka. Onaj se tjesniji odnošaj izmedju iztočno-rimskoga 
cara i hrvatskoga kralja očituje takodjer u rabskoj listini, * na koje 
se čelu piše: ,imperii moderante habenas comneno, croatie dalma- 
tinorumque regnum gubernante domino Petro.“ Ovaj naglavak jest 
tiem znamenitiji, što se čita na javnoj izpravi obćine, koja je od 
! Nicephor. Bryen. ed. paris. p. 17. 
? Gj. Cedren zaključuje svoj ,historiarum compendium“ s nastupom J. Ko- 
mnena na priestol. Sto sliedi, priobćuje kuropalat Joan Seylitzes: Breviarium 
historicum ed. Bonn. p. 641 seg. 
3 Stari priepis u zad. zem. arkivu. Vidi Farlati IV, 2. 
* Ibid. V, 227. Priepis je hrdjav a i godina izkrivljena. 
