98 FR. RAČKI, 
Prieko jednoga stoljeća niesu magjarske čete zalazile na zem- 
ljište iztočno-rimske carevine. Ali god. 1059 spremala se u Ugar- 
skoj vojna proti ovoj državi. Kada bi se smjelo vjerovati jednoj 
više no sumnjivoj listini," bile bi ugarske čete pod vojvodstvom 
dvorskoga župana Rada već prije tri četiri godine (1054—6) po- 
sjele predjel izmedju Dunava i Save, koji je, kako znamo, poslije 
1019 god. spadao na carevinu. Ni je u ostalom nemoguće, da su 
Ugri sbilja ondje povriedili granice izmedju obiju država; pa da 
su u tom upravo, ,oskvrnili mir“, kano što jih biede u Carigradu. 
U isto doba počeše se i Pečenezi gibati, je da li sporazumno s 
Ugri ili na svoju ruku, ne da se odlučiti. Nu ova dvostruka u 
Podunavlju prietnja opomenula je državnike u Carigradu na od- 
lučan korak.  Umah bi vojska sakupljena, tč ljeti 1059 god. krenu 
pod vodstvom samoga cara Isaka Komnena prama Podunavlju. (Car 
je zauzeo položaj u Predcu, da odanle pošalje čete na obje strane. 
Ali jedan mu neprijatelj odpadč tiem, što u carski tabor dodjoše 
ugarski poslanici s ponudom mira.  Razmirica koja je nastala iz- 
medju Andrije 1. i njegova brata Bele, vodje narodne magjarske 
stranke, mogla je prvoga nagnati na on korak. Car Isak Komnen 
prista na mir, i ,pošto ga potvrdi i po silah utvrdi, predje proti 
Pečenegom“. * 
Uvjeti sredečkoga mira niesu naznačeni; ali jamačno su predjašnje 
granice carevine utvrdjene, a Ugarska vezana, da jih sa svoje strane 
štuje. Kano što bješe kralj Andrija I. prisiljen na mir već poradi 
svoje nutrnje sigurnosti, tako se imao okaniti svake dalnje razmi- 
rice s carevinom sbog nastalih u Ugarskoj dogadjaja. Jer brat mu 
Bela spremao se na provalu iz Poljske, kamo bješe se sa svojimi 
privrženici povukao; tč sliedeće god. 1060 prodrie sbilja u Ugarsku. 
Ako je Ugarska u isto doba, kada se spremala na vojnu proti 
iztočno-rimskoj carevini, možebit povriedila i hrvatske državne gra- 
nice na Dravi: to su one jamačno god. 106Đ, ako ne prije, povra- 
ćene. Kod krunitbe kralja Salomona na uskrs one godine bješe 
hrvatska susjedna kraljevina zastupana u Pečuhu po svojem prvom 
dostojanstveniku banu Dimitriju Svinimiru. Ako je i postojala donde 
! Palatina Rada god. 1057 (Fejćr: Cod. dipl. I, 394). O istinitosti listine 
sumnjali su već Gebhardi, Engel i drugi. Naš M. Ožegović iztaknu neistini- 
tost njezinu (Unius e Croatis responsa. p. 67 seq.), a sada više i ne može o 
tom sumnje biti. 
* Joan. Curopal. ed. Bonn. p. 645--6. Zonar. ed. venet. XVIII, 6. Anna 
Comn. Alexia. III, 72. 
