BORBA JUŽNIH SLOVENA. 99 
kakova razmirica izmedju Petra Kriesimira i ugarskoga dvora: 
bješe ona tada poravnana. A za utvrdjenje prijateljskih odnošaja 
izmedju obiju država bješe kćer pokojnoga kralja Bele I., Salomo- 
nova bratučeda a sestra Gejze i Ladislava, zaručena s rečenim 
hrvatskim banom. ! 
Mir s iztočno-rimskom monarkijom (1059) i uzpostava predjašnjih 
dobrih odnošaja s Hrvatskom (1065) dogodi se prije onoga (1069) 
vieća u ninskoj dvorani, gdje Petar Kriesimir izusti one znamenite 
rieči: ,, Deus omnipotens terra marique nostrum prolongauit regnum.“ 
U to doba stajala je hrvatska država na vrhuncu svoje moći, a 
granice njezine zasizale su ,,u kopno i more“ dalje nego li ikada 
prije. U to doba zauzimala je, mislim, hrvatska država on prostor, 
koj joj nješto kasniji izvori dopituju: ,Na iztok — veli arcidjakon 
Toma* — dopirala k Duvnu, na zapadu od Koruške do mora k Istri, 
od sjevera počam od obale dunavske do dalmatinskoga mora, tč 
obuhvatala cielo primorje i Hum.“ Po drugom spomeniku“ iz XII 
vieka spadale su unutar jug-iztočnih granica k hrvatskoj državi po- 
krajine Bosnom i Ramom natapane, kojih se druga na Duvno pri- 
slanjala. Ove se oznake granica sudaraju u bitnosti, ako se s njimi 
uzporede medje biskupija, koje su za Petra Kriesimira ležale unu- 
tar granica hrvatske kraljevine i kojih se predstavnici spominju u 
njegovih listinah. Od dolnje na ime Neretve do Dunava i Drave 
protezala se crkvena vlast hrvatskoga metropolite spljetskoga nad- 
biskupa.  Naprama Istri podudarale su se medje osorske i krčke 
biskupije s medjami hrvatske države. Do Drave i Dunava dopirale 
su medje s jedne strane hrvatske biskupije (episcopus chroatie, chroa- 
tinus) i nadbiskupije spljetske s druge, tako da je ovoj osim Krbave 
pripadala pokrajina prieko Gvozda do Save, onoj pako ostala do 
Drave i Dunava. ' Njekadašnja neretvanska županija, koje je glavni 
dio ležao u primorju izmedju Cetine i Neretve, bješe još prošloga 
stoljeća utjelovljena hrvatskoj kraljevini, a sada je onaj diel sači- 
njavao njezinu župu ,primorsku.“?* Na Neretvi mogla je Hrvatska 

! Tako Ivan gorički kod Krčelića loc. cit. Ivan ovdje opet provodi svoju mi- 
sao, da je ,Slavonija“ dana Hrvatskoj u miraz sa Svinimirovom zaručnicom, 
kano njekada kćeri Kriesimira II. 
2 Hist. salonit. c. XIII. 
5 Kod Carrare: Archivio capitolare di Spalato. p. 67. 
1 Cf. Thomae archid, spalat. op. cit. 6. XV. 
5 Vidi M. Brašnić: Župe u hrvatskoj državi: Rad XXV, 43. 
