102 FR. RAČKI, 
Petar Kriesimir naravne granice hrvatskoj državi, koje su se i s 
narodnimi podudarale. A sav uspjeh taj postiže on više mudrom 
politikom nego li ubojitim oružjem, umievši na korist svoju i države 
upotrebiti vanjske svojim osnovam povoljne okolnosti. 
Jednakim je pravcem Petar Kriesimir pošao u susret novoj vlasti, 
koja je upravo tada stala odlučno utjecati u sudbinu država i u 
sunarodne odnošaje, na ime naprama rimskoj stolici. 
Kada je Petar Kriesimir zasio hrvatski priestol, već se u Rimu 
stao izvoditi prevrat, zasnovan umom arcidjakona Hildebranda, pre- 
vrat, koj je imao s temelja promieniti_ odnošaj crkvene naprama 
državnoj vlasti. Ovomu prevratu imale su polugom služiti refor- 
macija svećenstva 1 emancipacija njega izpod državne vlasti, t& ne- 
odvislost crkvene glave od zapadno-rimskoga cara. Oboje uze u 
ruke sama rimska stolica, započev navlastito iza pape Lava IX. 
(1048—54) u veliko izvoditi ovo djelo. Crkveni sabori, držani u 
Rimu i u svih zemljah zapadne Evrope, izaslanici rimske stolice 
razaslani u sve krajeve, putovanja pače samih papa — sve to smje- 
ralo je na usavršenje svećenstva, na podignuće ugleda njegova, na 
popravak tečajem vremena uvrieženih zloraba u ustroju crkve i ob- 
ćine.  Dočim je tiem ugled 1 upliv rimske stolice ne malo skočio, 
bješe joj i onu drugu svrhu polučiti tiem laglje, čiem je poslije 
smrti uglednoga Hinka IIl. (1056) carska vlast dublje pala.  Za- 
ključkom sabora o izboru pape, koj je novi papa Nikola II. dne 
13 travnja 1059 u Rimu držao, uklonjen je na postavljanje Petrova 
nasljednika uticaj krune, tč izbor predan stožernikom, kano za- 
stupnikom svećenstva. U toj tihoj borbi proti carstvu nadje rimska 
stolica podporu u svih zemljah, koje su se same željele osloboditi 
carske absolutije ili kojim je ova prietila.  Navlastito u gornjoj i 
dolnjoj Italiji nadje rimska stolica jakih saveznika: ondje u moćnih 
gradskih obćinah, ovdje u Normanih i njihovoj upravo tada zasno- 
vanoj državi. 
Kano da je hrvatska država već tada povučena bila u onu veliku 
u Rimu zamišljenu osnovu. Petar Kriesimir držan je ondje za pri- 
kladna saveznika, te se s njim u tjesniji dotičaj stupilo. Mjeseca 
veljače 1009 godine bavio se opat Majnardo, poslanik pape Ni- 
kole IL, u hrvatskom dvoru.  Bješe Majnardo prije redovnikom u 
benediktinskom samostanu na monte Cassino, za tiem opat u Pom- 
posli, čovjek učen i vješt, to ga je s toga rimski dvor rado upo- 
trebljavao za svoje poslove. Nikolin predšastnik, papa Stjepan X. 
bio je pridielio Majnarda poslanstvu, koje, predvodjeno kardinalom 
