104 FR. RAČKI, 
bezženstvu utvrdjen bi tiem, što bi ustanovljeno, da biskup, misnik 
i djakon, koj bi se oženio, ili ne bi htjeo žene odpustiti, imade se 
ukloniti, ne smije ni dolaziti k službi božjoj, niti uživati crkvena 
dobra, dokle god ne dade zakonu zadovoljštine. S te strane uči- 
njen je u Spljetu za hrvatsku crkvu jednak zakon, koj se u Rimu 
i na cielom zapadu onda neprestano ponavljao. Ali osim ovoga i 
drugih sličnih mu zakona (,capitula*) ustanovljena bi jedna naredba, 
koja se hrvatske crkve napose ticala, prem i ona je išla u okvir one 
obćenite osnove u Rimu zasnovane. Jedna od glavnih točaka ove 
osnove bijaše usredotočenje crkvene vlasti u Rimu i izjednačenje 
pokrajinskih crkava s majkom jim rimskom čak u spoljašnjih 
oblicih. S ovoga rimskoga gledišta smatrana zabrana slovenskoga 
jezika u hrvatskoj crkvi, koja je utvrdjena novim zakonom u 
spljetskom saboru,' nudja nam se kano naravna posljedica potičuća 
iz obće one struje, kojom su velika ona pitanja one dobe u po- 
dručju crkvenom i državnom bila pošla. Misao o prislonu čim 
užjem pokrajinskih na crkvu rimsku tako je zavladala, i takav je 
u istom spljetskom saboru izraz dobila, da se sakupljeni otci niesu 
mnogo osvrtali na protivne odredbe Hadrijana II. i Ivana VIII., a 
još su se manje upustili u historijska iztraživanja o djelovanju sv. 
braće Cirila i Metoda i o postanku slovenskoga pisma. Za pod- 
kriepljenje zabrane bješe ponovljena naredba, koja bi početkom X 
stoljeća za kralja Tomislava u jednakom saboru spljetskom usta- 
novljena,* da se na ime nitko ne smije rediti koj bi htio službu 
božju slovenski obavljati. 
Uz ovakovu struju, kojom je crkveno pitanje u Hrvatskoj po- 
krenuto, mogla se ovom prigodom uzpostaviti biskupija ninska, koja 
bi prije stotine godina dokinuta upravo za to, što se sa one stolice, 
na kojoj je Grgur sjedio, djelo sv. Cirila i Metoda, kano s jaka 
obkopa, hrabro branilo. Pače uzpostava ninske biskupije uz takovo 
jamstvo sa strane hrvatsko-dalmatinskih biskupa i kralja Petra Kriesi- 
mira mogla je rimskoj osnovi samo koristna biti. Ova biskupija 
medjašila je s rabskom na svojih sjevero-zapadnih granicah, koje je 
rečeni kralj ustanovom od 8 srpnja 1071 u Belgradu uredio, po- 
tvrdiv rabskoj župe Liku, Bučane, Bužane, Podgorje i Pag, osim 
Pečana, Murovljana i Vlasića, koja je sela dopitao ninskoj biskupiji. 
1 Thoma archid. ibid. c. XVI. 
* Farlati: Illyr. sacr. III, 97. 
? Thom. arch. (c. XVI) pogriešno prenosi uzpostavu ninske biskupije na sa- 
bor spljetski od 1075 godine, dočim se ona spominje, kano novo uzpostavljena 
