BORBA JUŽNIH SLOVENA. 109 
one, koju je rimska stolica napisala na svoju zastavu. Ivan si je ovu 
ideu usvojio iz neposredna izvora u rodnom si gradu, a sada 
stao ju na tudjoj zemlji širiti. Ona je tada osim u pojedinaca našla 
pobornika najviše u redovih, koji su u svojoj zabiti hranili svetu 
vatru prosvjete i upravo tada najviše radili riečju i tvorom ok6 pre- 
porodjenja crkvenoga života. S toga vidimo upravo polovicom XI 
stoljeća svudjer nicati samostane, stvarati nove družbe, navraćati 
starije u prvobitnu kolotieč. U Italiji, gdje ni je prestalo svjetlo 
sjati sa Montecassina, diže Romualdo, iz roda ravenskih vojvoda, 
družbu u apeninskoj divljači Camaldoli (1018), Fiorentinac Ivan 
Gualberto u Vallombrosi (1038). U Francezkoj razgranjuje se 
opatija u Clugnyu osobito pod rukovodstvom Odila (1048) i Hugona, 
t& potaknu u Njemačkoj Vilima, da osnuje (1069) hirsavsku družbu, 
kojoj bi velik upliv na razvitak njemačkoga naroda dosudjen. U 
tom takmenju, koj se opaža u cieloj Evropi, ni je se zaostalo niti 
u hrvatskoj državi. Ovdje je red sv. Benka imao samostana od 
minuloga stoljeća; sada pako ne samo što su ovi obnovljeni nego 
i novi podizani. Na otoku Rabu bje god. 1060 podignut nov sa- 
mostan nastojanjem biskupa Draga i priora Maja, t& predan opatu 
Viku. Ali prvi zaštitnici redu bjehu tudjer upravo nadbiskup 
Lovro i biskup Ivan. U oskudnosti ženskih samostana oba su sa- 
gradila ,,luke za spol ženski, da može tuj sprovoditi pobožan i bogu- 
ugodan život.“ Lovro jedva nastupi nadbiskupsku stolicu, sagradi 
ženski samostan sv. Marije u Spljetu, u koj, kako se iz imena 
Stana i Vjera vidi, unidjoše takodjer plemenite Hrvatice. * Ivan 
posredova kod priora Dobrane i trogirskoga gradjanstva, da crkvu 
sv. Dujma odstupi duvnam i kod nje samostan sagradi. * 
Smije se predmnievati, da su Lovro i Ivan podupirali namjere 
rimske stolice takodjer glede crkvenoga jezika. Ovo se predmnie- 
vanje utvrdjuje i tiem činom, što je prvi Adamu iz Pariza, kada je 
prieko Spljeta putovao u Atinu radi grčkih nauka, povjerio da lie- 
pim latinskim jezikom sastavi službu sv. Dujma i Anastasija, koje 
su ,predje neugladjenim jezikom sastavljene bile“.  Prihvativ taj 
vještak gostoljubje nadbiskupa spljetskoga, ,,uzev za podlogu starije 
pripoviesti sastavi žitia obiju mučenika liepim jezikom, sastavi ta- 
kodjer pjesme; i što se god o sv. Dujmu pjeva uz glasbu, izrazi 
! Listina kod Farlata V, 227. 
* Listina ibid. III, 139. 
5 Luc, de regn. Dalm. et Croat. lib. II, e. 16. Memorie di Trau. p. 13. 
