114 FR. RAČKI, 
simir II. navezao, a koji su kašnje uzdrmani bili. Unišav u osnovu 
rimske stolice ne samo podupiraše duševno preporodjenje naroda 
nego i put utrič novim sunarodnim odnošajem, koji su tek za na- 
sllednika njegovih čvršći izraz dobili. 
Neupuštajući se ovdje u nutrnju politiku Petra Kriesimira, koja 
ne ide u okvir ovoga iztraživanja, valja nam se ipak ogledati na 
suradnike njegove, koji su mu o boku stajali. 
Od visokoga dalm. hrv. svećenstva iztaknuli smo nadbiskupa 
Lovru i biskupa Ivana, koji su od šeste desetine pa do kraja sto- 
ljeća stajali na čelu duhovnomu pokretu onomu u hrvatskom na- 
rodu. Oba pristala su posvema uz onaj pravac, koj je na zapadu 
mah preotimao, da se osebne pokrajinske crkve imadu čim tiesnije 
na rimsku prisloniti, pa bilo to žrtvovanjem njekih prava. Česti 
dolazak papinskih poslanika u Hrvatsku i ravnanje kroz nje crkve- 
nih sborova, upućuje nas na taj pravac. Od svjetskih dostojanst- 
venika najprije nam navesti kneza Stjepana, kraljeva sinovca. On 
je kano knez hrvatski (dux illustris Croatorum) u prvom redu uče- 
stvovao u vladavini, te u kraljevskom vieću odlično mjesto zauzimao.! 
Hieč se njegova u državnom sboru saslušala prije one ostalih vele- 
moža. Bješe Stjepan naravi blage, pobožne ćudi, crkvi odan, pa jamačno 
podupiratelj onih reforma u vjerozakonskom području. Poslije voj- 
vode kraljevića Stjepana najviše su utjecali banovi u javne poslove, 
od kojih za Petra Kriesimira spominju se Gojko i Svinimir. Prvi 
navodi se u spomenicih od 1059 do 1069 god. drugi 1070 do 1073 
god. Ali opaža se u načinu navoda velika razlika. Gojko navodi 
se ili kano svjedok kraljevskih darovnica ili kano jamac sa strane 
države.“ Švinimir_ pako navodi se u uvodu listine pored kralja 
Petra Kriesimira, u dvih izpravah još pored iztočno-rimskoga cara. 
Tiem se banu Svinimiru priznaje skoro suvladalačka moć, kano da 
ju on s kraljem dieli. Odkle da si to protumačimo?  Svinimir, 
postavši šurom ugarskomu kralju Salomonu, ,postade možan“,š tč je 
već tada grabio za čim većom vlasti. Mislim, da je Svinimir bio 
pslovenskim“ banom, dok je Gojko u Hrvatskoj banovao; pa da 
' U listini šibeničkoj od 25 prosnica 1066 (ibid. V, 47) čita se: ,et lauda- 
tione nostri ducis Stephani, ceterorumque Chroatie comitum do regiam liber- 
tatem ,:4 < 
* »Hadem regali aucetoritate una cum Guoizone bano, meisque primatibus 
concedo . ..“ 
* Joann. de Guerče ap. Krčelić: Not. praelim. p. 102. ,Affinitate hac Svi- 
Nimir potens factus.“ 
