116 FR. RAČKI, 
dova i municipija ili došljaci priekomorski (Ivan trogirski); ali na- 
čelnici državnih oblasti, nosioci državne vlasti, jesu urodjenici hrvat- 
ski. Mnogi izmedju hrvatskih velemoža, kano što Radovan, Hrvatin 
i brat mu Lijutostrah, Ninjani braća Zovinja, Desimir, Petar, Gri- 
mila, Slavic itd., očituju svojimi zadušbinami privrženost svoju naprama 
crkvi, te unidjoše u onu struju, koja je duševan život naroda tada 
obuhvatila bila. Ali ova struja, koliko i je izticala obćenitost nad 
osebnosti, ni je još zauzela neprijateljskoga stanovišta naprama 
hrvatstvu države. Mogu li romanstvo i hrvatstvo mirno stajati 
usporedice u hrvatskoj dižavi, to je tek budućnost dokazati imala. 
Petar Kriesimir, pridruživ Dalmaciju hrvatskoj kraljevini i pošav u 
susret rimskoj stolici, oba je življa tek u doticaj, u bližji odnošaj 
doveo nego li su stajali pod ikojim predšastnika njegovih. Pai 
tek za nasljednika njegovih stala je rimska osnova presizati u veliko 
u državno područje. 
na 
Srodnost izvanjske politike hrvatskoga kralja Petra Kriesimira i 
zetskoga kneza Mihalje. Uredjenje crkvenih odnošaja u zetskoj kne- 
ševini. Bugarski narod, od Grka ugnjeten, traži pomoć u Mihalje: 
ustanak u Bugarskoj, sin Mihalje Konstantin Budin proglašen za 
bugarskoga cara, razvitak i konac bugarsko-grčke vojne. 
Suvremenik hrvatskomu kralju Petru Kriesimiru donekle, a i 
suvladalac drugomu jugoslovenskomu plemenu, na ime srbskomu, 
bijaše knez Mihalja, sin i nasljednik Stjepana Vojslava. Težište 
obiju država ležalo je i tada u području jadranskoga mora, i to 
hrvatske na Krki i Cetini, srbske na Morači i Bojani. Nu hrvat- 
ska kraljevina zavlada mnogo duljom obalom od zetske kneževine, 
obje pako sticahu se kod Neretve. 
Prem ne nalazimo traga užemu doticaju izmedju Petra Kriesimira 
i Mihalje: to jim vanjska politika bješe u mnogom jednaka. Vidi- 
smo, kako se je Mihalja približio bizantinskomu dvoru; uslied čega 
bješe on odlikovan čašću protospathara i upisan ,medju saveznike 
i prijatelje rimske,“ primljen pače u carsku svezu obiteljsku." Kano 
što je Petar Kriesimir upotriebio dobre odnošaje s carigradskim 
dvorom za razširenje granica hrvatske države, tako je ono ,save- 
zničtvo“ i ,prijateljstvo“ Mihalji dobro došlo, da ne samo učvrsti 

! Rad knj. XXV, 242. 
