BORBA JUŽNIH SLOVENA. MTI 
zajednicu medju Zetom, Travunijom i Zahumjem, nego da i Rašu 
pridruži.  'Tiem se sbude, da kano što je Petar Kriesimir ujedinio 
hrvatske zemlje, tako je Mihalja ujedinio srbske zemlje, izuzam one 
na jugu predjele, koje su iztočno-rimskoj državi pripale. 
Ali i naprama rimskomu dvoru kano da se Mihalja ni je udaljio 
od one politike, koju je Petar Kriesimir sliedio. Prem nam pri- 
spodoba ne može biti ovdje oštro zaokružena, to ne može tvrdnja 
naša ipak podleći pravednoj sumnji. 
Prbske zemlje, kojimi je Mihalja vladao, bjehu u crkvenom ob- 
ziru podčinjene dukljanskoj ili barskoj metropoliji. Za povod ustro- 
jenju ove metropolije navodi se' brodolomje, koje su biskupi ,gornje 
Dalmacije“, na ime ,kotorski, barski, olgunski i svački“, ploveći 
u Spljet na crkveni sabor pokrajinski za nadbiskupa Dobrila u 
trećoj desetini ovoga vieka ne daleko od Hvara (o hridi ,Punta 
dei vescovi“) pretrpjeli. Nu već se i odprije opazuje težnja, da se 
biskupije izpod Neretve, koje nisu ležale u obsegu hrvatske države, 
odciepe od spljetske metropolije. (nim se povodom nastojalo uputiti 
rimsku stolicu, kako je težko obćenje onih biskupija sa Spljetom i 
kako bi nuždno bilo, da se davna dukljanska metropolija uzkrisi. 
Rimska stolica obnovi dukljansku nadbiskupiju sa sjelom u Baru i 
podvrgne joj biskupije izpod Neretve, osim dubrovačke, pridodav 
još i Bosnu. 'Viem načinom spadale su na dukljansko-barsku me- 
tropoliju biskupija pulatska, svačka, drivastska, kotorska, tribunjska, 
bosanska i srbska; zemlje dakle od Bojane i Drina do Neretve s 
jedne i od kotorskoga zalieva do Raše i Drine s druge strane. 
Barski nadbiskup kano metropolita primao je iz Rima metropolitski 
plašt i dobio povlast, da se u obsegu metropolije, ,po Dalmaciji 
(gornjoj) i Slavoniji“ (Srbiji) pred njim krst nosi. Spljetskim me- 
tropolitom ni je ovo odciepljenje da kako bilo po ćudi; t& ne ima 
sumnje, da ga oni ne htjedoše priznati i da su kod rimske stolice 
nastojali ok6 uzpostavljenja svojih prava. 
Pošto se ova težnja ok6 crkvene samostalnosti opazuje i u Du- 
brovniku, ne ima sumnje, da je ona i s državnimi tvorbami stajala 
u najtiesnijem savezu.  Ustrojenje dukljansko-barske metropolije 
pada jamačno u vrieme, kada je Stjepan Vojslav u Zeti vladao i 
kada je sretnim ratovanjem razširio granice svojoj kneževini. Tako 
njegova, kano i nasljednika mu Mihalje imala biti briga, da zemlje 
njihove prestanu biti odvisne od crkvene glave, koja sjedi izvan 

1 "Thom. archid. Histor. salonit. c. XV. 
