BORBA JUŽNIH SLOVENA. 121 
ona zasnovala, t& dne 24. listopada proglasiše carem Konstantinova 
sina Mihajla, razaslav na sve strane zapovjed, da se Roman, ako 
se vrati, ne ima primiti niti za cara smatrati.“ ! 
zAko se o bizantinskoj vladavini — tako misli vješt poznavalac 
prošlosti ove monarkije* — sudi po novom shvaćanju, ima se često 
ova promjena careva i dinastija smatrati za njeku promjenu u mi- 
nistrih i strankah.“ Nu koliko se puti ova promjena na bolje 
okrenula? Naš prevrat iznese na priestol vladaoca slaba, orudje u 
ruci sebičnjaka. Car Mihajlo VII. bješe više ,zabavam i djetinjim 
igram,“ više razkoši i razuzdanosti odan nego li ozbiljnomu i težkomu 
zvanju vladalačkomu. Iz prvoga početka njegove je mane izpravljao 
sidski metropolita Joan, ,odlučan i pomnjiv“; ali do skora bješe 
ovaj iztisnut a car zaokupljen grčkim i peloponeskim načelnikom 
Nikiforom, čovjekom  ,vještakom u izmišljanju urota, i snovanju 
spletaka i komešanju nemira i bura u vrieme mirno“; čovjekom, 
koj je kano vojvoda Antiohije radi pobuna skinut bio s časti i za- 
tvoren. Ovoga indi spletkara uzvisi car-na čast logotheta, čim ga 
učini svojim pouzdanikom i savjetnikom u svih znatnijih poslovih 
vladnih. Nikifor je carem, čovjekom ,bez muževne i stalne volje,“ 
svojim ugledom i spletkami sasma zavladao, uklonio ne samo re- 
čenoga Joana nego i careva strica cesara, ,učinivši ga caru sumnjiva,“ 
a isto tako prve careve pouzdanike. 'Viem se sbilo, da što god se 
Nikiforu htjelo, držalo se za carsku zapovjed. PA u ruci čovjeka 
pokvarena, spletkara, pohlepna, vlast tolika! , Nastale su tužbe radi 
nepravednih priesuda i nezasluženih kazna“, otimao se imetak na- 
činom nepravednim, ,odkle nepodnosivo nariekovanje i mnoge suze 
onih, koji su oglobljeni bili.“ Radi ovih deračina, koje su se pod 
zaštitom logotheta Nikifora izvodile u carevini u veliko, nadjenut 
bi Mihajlu VII. neliep prizov ,Parapinax“. 
U ovih skrajnih crtah prikazuje nam se slika iztočno-rimske 
carevine neposredno poslije 1067 godine; pa nam se predstavlja na 
njoj tek dvor i njegova okolina. Dade se pomisliti, u kakovu su 
stanju bile pokrajine, izložene samovolji upravitelja, odvisnih od 
državnika, ćudi i značaja jednoga cesara Joana i logotheta Nikitora. 
Jedna od najpotištenijih pokrajina carevine bijaše Bugarska. 

1 Cf. Joannis curopal. Historia ed. Bonn. p. 659 seq. M. Attal. ed. cit. 
p. 100 seq. 
* G. Finlay: Die Geschichte Griechenlands und des Kaiserthums Trapezunt, 
Tiibingen 1853. S. 45, 
