124 FR. RAČKI, 
Velemože indi bugarski ,zamoliše Mihalju, da pošto je on jurve 
vladalac, gospodi i njim i dodje u pomoć, tč da jim dadne svoga 
sina, kojega bi proglasili za cara, čim bi Bugarsku oslobodili od 
samovolje i okrutničtva rimskoga“.' U ovom pozivu riedak se zaista 
predstavlja slučaj medju plemeni slovenskimi, a ponapose medju 
plemeni balkanskoga poluotoka. U bugarskih velikaših zače se 
misao sbliženja bugarskoga i srbskoga naroda, sdruženja bugarskih 
i srbskih zemalja u zajedničkoj vladalačkoj obitelji. PA ako je ta 
misao i potekla iz nužde, ako joj i lebdila korist bugarskoga na- 
roda u prvom redu, to pokazuje ona ipak toliku uvidjavnost i raz- 
boritost, da joj se ne može uzvišenost uzkratiti ni onda, ako joj 
bješe dosudjeno, da u svojih posljedicah ostane samo pokusom. 
Mihalja primi ponudu bugarskih velemoža; a primiv taj poziv 
prekine ,savezničtvo“ s carigradskim dvorom, dočim je stao bunu 
proti carevini podupirati. Od svojih sinova namieni bugarsku krunu 
svojemu po prvoj ženi najmladjemu sinu Konstantinu Budinu.“ Kako 
se u sljedstvu pokazalo, bješe Budin poduzetna i ratoborna duha, 
a takova je triebalo, gdje se radilo o oslobodjenju naroda. Mihalja 
posla Konstantina u Bugarsku s pratnjom od tri stotine gorskih 
junaka, i dade mu njekoga Petrila (Petromila) za savjetnika.  Bu- 
garski velemože, najpače iz skopljanske oblasti, sakupiše se u 
Prištini, na istočnom kraju Kosova polja. Sgodno bi mjesto za 
sastanak odabrano; jer ovdje bješe otvoreno obćenje sa zetskimi 
zemljami, a lasniji prielaz u podunavske i vardarske djelove bugar- 
skih zemalja. Ovamo dakle, u Prištinu, dodje Konstantin Budin 
sa svojom srbskom četom, tč ga skupština tudjer proglasi za bugar- 
skoga cara, promeniv mu ime Konstantina u Petra, koje je ime 
car bugarski i sin velikoga Simeona, za tiem Deljan nosio. Možebit 
je ov ne davni zatočnik bugarske samostalnosti stao pred očima 
prištinskoj skupštini, kada je Budinu ono ime nadjenula.  Kano 
bugarski car bješe Konstantin Budin Petar I[., pod kojim imenom 
i mi ćemo ga uvrstiti u red bugarskih vladalaca. 
Proglasivši zastupnici bugarskoga naroda Konstantina Budina 
carem svojim očito su odkazali podanstvo grčkomu caru, t& bugarske 
zemlje izjavili za samostalnu državu, od iztočno-rimske carevine 
' Idem. ibid. 
2 Ibid. ,xet zo ometo U Kovoravrivo ze zat Bošlvo dvouatopćvo.“ 
Pop Dukljanin (6. XXXVI) zove ga samo ,Bodin“. Ime Konstantin jest 
jamačno ime krstno, ,Bodin“ domaće, a pravije Budin, Buden od Bud, Kny. 
Miklošić: Die Bildung der slavischen Personennamen, nr. 21, 
