126 FR. RAČKI, 
u Vardarje i k egejskomu moru. Prvoj stavi se sam car Petar II. 
na čelo, druga bi njegovu pobočniku Petrilu povjerena. 
Ova druga vojska prešav nizke ogranke planine Skarda zahvati 
vardarsku dolinu i pane najprije pod glavni grad Bugarske, pod 
Skoplje. Ova stolica bizantinske pokrajine bješe osvojena i predana 
Gjuri Vojtiehu. Vojska krenu dalje na jug nenašav nigdje ozbilj- 
nijega odpora do Kostura. Ovamo bjehu se na ime povukli strateg 
ohridski Marian, devolski proconsul i patricij Theognost Burces i 
svi pristaše grčki, medj kojimi Boris David, za cielo Bugarin, kako 
ime svjedoči; svuda bo, kuda je bugarska vojska prolazila, narod 
se dizao na noge i prietio grčkim privrženikom. U Kosturu dakle 
usriedotoči se carska vojska i s njom prijatelji iztočno-rimske care- 
vine, tč odluči ovdje dočekati Petrila. Znamo, da Kostur bijaše 
jaka tvrdjava, zaštićena jezerom s iztočne strane, a sada bješe zidine 
još većma učvršćene. Neprijateljska vojska došavši pod grad spre- 
maše se na nasrt; ali grčka, ne čekajući dok se protivnik pripravi, 
izadje iz tvrdjave nenadano i naglo, tč zametniu bitku. Bugarska 
vojska, koju grčki izvještaj drži za ,nebrojenu“, ni je umjela od- 
biti neprijatelja, već podleže njegovoj vještini, 12 bude utjerana u 
bieg ostaviv mnoge u rukuh njegovih, od kojih i drugoga poslije 
glavnoga vodje doglavnika, koj bi u okovih poslan u Carigrad. 
Petrilo jedva živ iznese glavu, i prieko planina uteče u Zetu k 
Mihalji. 
Poraz južne vojske odlučio je sudbinom ciele vojne. Sjeverna 
vojska bješe do duše iz početka sretna. Car Petar II. Budin do- 
prie do Niša i osvoji ovu glavnu točku na cesti izmedju Bosfora i 
Dunava. On je od stanovnika svagdje tražio, da se pokore novoj 
bugarskoj vlasti a proti odpornikom strogo postupao. Ustanak se 
razširio k Savi i k Dunavu, tč gradovi ležeći uz ove rieke odpovje- 
daše iztočno-rimskoj carevini vjernost i podanstvo. Taj se pače 
pokret čak u Sriem prenesao. Ovaj odpor proti carevini u podu- 
navskih predjelih upotriebili su Pečenezi (0: 200%), t& svojimi četami 
pustošili čak u Traciju i Macedoniji.  'Viem veća zabuna imala je 
u Carigradu nastati. 
! Nicephorus Bryenn. ed. Bonn. III, 1 p. 100 seq. Ugarski ljetopisci, ime- 
nito Thurocz (ed. Schwandtner II, 50—2) umiedu pripovjedati o ratu kr. Sa- 
lomona i bratića mu Gejze proti izt. rimskoj carevini god. 1072—73. Ugarska 
vojska bi se kod Slankamena sakupila bila, prešla pod Beograd itaj grad, ob- 
sadivši ga kroz tri mjeseca, napokon osvojila. Car Mihajlo bi se bio na Gejzu 
obratio za izmirenje; ali rat bi nastavljen. Ugarske čete prodrieše s jedne 
strane u Podunavlju do Vidina, s druge u Traciju i Macedoniju; pače Salomon 
