136 S. BRUSINA, 
»tode ist im Ganzen und Allgemeinen dieselbe, wie die der iibrigen 
p Naturwissenschaften.“ "Za filozofiju sam odmah s početka nešto 
u kratko napomenuo. A i pravoslovne znanosti, osobito u njekih 
svojih razdiclih, uplivom naravoslovnih nauka znatno su se okrenule. 
Narodna ekonomija, to vrelo blagostanja, doživjela je znatnih pro- 
miena tim, što se u novije vrieme dublje ide tragom zakoni pri- 
rode. Napokon predaleko bi me vodilo, kad bih to htio obširno 
i potanko dokazivati i za sve druge znanosti. Što više, i same 
umjetnosti obljubiše naturalizam, te starijim umjetnikom svakim da- 
nom nestaje tla izpod noguh prama naturalistom, koji će skoro 
sasma nadvladati. Ovim, držim, da sam samo istinu potvrdio, jer 
bih inače morao žaliti, kad bi tko pomislio, da ove rieči potiču iz 
možebiti pretjerane odanosti prirodnim naukom, pošto bi mi se 
moglo odgovoriti ,ignote nulla cupido“, a ja se inače slažem s iz- 
rekom Silvina Pelika, gdje veli: 
»Bio nauk, kojemu ćeš se najvećma posvetiti, kakov mu godjer 
»drago, čuvaj se pri tom pogreške vrlo obćenite: neklanjaj se najme 
»izključivo svojoj znanosti, a nepreziraj onih znanosti, kojim se nisi 
»mogao priljubiti, 
»Prostačko benevetanje nekih proti prozi, a opet nekih prozaičkih 
»Pisaca proti poeziji, prirodoslovaca proti metafizikom,* matematika 
»proti nematematikom, i obratno nije nego djetinjarija. Sve znanosti, 
»sve umjetnosti, svi načini, po kojih možeš pronaći i očutjeti, što je 
»istinito i liepo, imaju pravo, da ih počituje čovječansko družtvo, a 
»navlastito čovjek uzobražen. 
»Nije istina, da eksaktne znanosti izključuju pjesničtvo. Buffon 
»bijaše velik prirodoslovac, al mu slog sjaje žarkim pjesničkim za- 
»nosom.  Mascheroni bijaše dobar pjesnik i dobar matematik. 
»Cojeći pjesničtvo i druge liepe znanosti, gledaj, da ti se um ne- 
»otme sposobnosti hladno pronicati u računanje i umno razmatranje. 

VET I 
* ,Metalisica oggi si dice comunemente la ideologia, e la scienza che discorre 
i principj del diritto naturale e quelli delle belle arti, ossia la estetica.“ Kako 
su to tumačili izdavatelj: ,Giunte bolognesi al Vocabolario degli Accademici 
della Crusca“, ali ne u smislu stare propale metafizike srednjega vieka, za koju 
vrlo učeni i pobožni Bazzarini, prije nego što su to nepobitno dokazali sa- 
danji naravoslovci, izrekao je, da ta je: ,vana scienza che in tempi andati 
mise tanto obice al progresso delle vere e solide dottrine,“ ...... (A. Bazza- 
rini, Dizionario Enciclopedico delle scienze, lettere et arti. Vol. IV. Venezia 
1802, str, 753.) 
