140 S. BRUSINA, 
nešto, a bit će ih više priobćeno u trećem dielu.  Mirnom i za- 
dovoljnom savješću možemo uztvrditi, da smo riešili zadaću na 
korist znanosti, naroda i zavoda, kojemu, kako se obično veli, du- 
šom 1 tielom pripadamo. 

Budući Dr. Lanza još u Italiji, pisao mi je bio, da će nastojati 
doći kući, za da skupa i po njegovom naputku pregledamo muzej. 
Ja sam dakle 23. svibnja (1813) zaputio, a 25 prispio u Zadar, 
gdje sam odlučio nanj čekati, a medjutim poduzeti nekoliko izleta 
po ondašnjoj okolici, u nakani da riešim koje zoologičko pitanje, 
što sam si ga bio postavio.  Izabravši Zadar za glavnu postaju, u 
poglavju pod ovim imenom priobčiti ću ono, što sam sakupio u za- 
darskom, obrovačkom i kistanjskom kotaru; isto tako pod naslovom 
»Lpljet“ navesti ću stvari tičuće se spljetskoga, trogirskoga, vrlič- 
koga i drniškoga kotara. 
Zadar. 
U večer istoga dana stigao je i naš predsjednik Dr. F. Rački, 
koji je prvi put pohodio Dalmaciju. Bijaše mi s toga veoma ugodno, 
da sam mu u mom rodnom gradu mogao biti provodičem. Čim se 
je upoznao s tamošnjimi prvaci, eto njega kako poput neumorne 
pčele traži po arkivih listine hrvatskih kraljeva, a ja na polje da 
proučim zadarsku erpetologiju. Zatim, da se malo pobliže upoznam 
sa novigradskim morem; da riešim jednom pitanje, gdje prebiva 
šumski puž (Helix nemoralis), koje sam pitanje god. 1868 ostavio 
bio otvorenim; napokon odlučih iztraživati mjesto, gdje prebivaju 
krasne i riedke vrsti, osobito školjke, što nam ih već od blizu 
30 god. donašaju seljaci iz Privlake blizu Nina, a nije se nijedan 
od dosadanjih sabiratelja bolje popitao za pravu točku. Dakako, 
pitanje takovo može se samo onda konačno riošiti, ako izpitatelj ima 
sve potrebite sprave za to, a ponajprije veću ladju, ili najbolje ma- 
leni parobrod. Ali šta da mi o tom govorimo, koji nemamo vla- 
stite mornarice, koju bismo mogli zato upotriebiti, kao što su to 
učinili naravoslovci pomoćju vlada sjedinjenih država, englezke i 
švedske; dočim sam Niemae nije još do toga došao. A kako sam 
ja jadikovao god. 1868, tako piše i glasoviti Haeckel: ,Hierbei muss 
nochmals riihmend die ausserordentliche Liberalitit hervorgehoben 
