142 S. BRUSINA, 
Neću da se ovdje dalje upuštam u taj predmet, jer će biti sve, 
što se tiče pojedinih vrsti, priobćeno u trećem dielu. 
Već prvoga lipnja podjoh do Nina, radi Helix nemoralis. U 
»Ričini“ pobrao sam nešto mekušaca i kornjaša, ali ništa osobita. 
Ninska luka odlikuje se svojom lužnovodnom faunom, koje živo- 
tinjice nisu jako raznovrstne, ali zato mnogobrojne. Ondašnje pu- 
čanstvo poznaje i imena zmija, kao: plavuština, konjušarina, modru- 
šarina, ali nemogoh saznati, koje su to vrsti, jer ih nisam našao, 
jedino Tropidonotus natrix DL. var. murorum Vest, zovu ga ,užak“, 
U opisu razorenog Nina vrloga našega Kukuljevića čitam: 
»Sruda gledaš pustoš, svuda zator i tugu a medju ruševinom na- 
gaziš često na brabor ili gluvaju, gluhu crnu zmiju, što se u Ninu 
mjesto ljudih u stare zidine namjestila.“ ' "Fu su dva fakta neosno- 
vana, najprije gluvaja ili inače brabor nazvana, nije zmija nego 
gušter, prem neima nogu, nego samo od stražnjih rudimenta;. čim 
nam pokazuje prelaz medju ovima dviema redovima. Drugo, težko da 
se nalazi u samom gradu, pa ako ga se i nadje to može biti samo 
slučajno; neima ga niti izvan grada kuda je močvarno, nego malo 
dalje, gdje je kršno i kamenito. Naš daroviti narod pako, prem 
nije učio naravoslovja, uvidio je, da ta koristna i mirna životinja 
nije prava zmija, a nazva ju gluvaju, jer je gluha, t. j. neda od 
sebe nikakvoga glasa jer prave zmije pišku, zviždaju, šiću. Nu 
ako idržim, da to kao naravoslovac moram izpraviti, to se zna da 
gosp. Kukuljeviću kao literatu prosto stoji upotriebiti onakovih poe- 
tičkih slika, za da bude njegov opis, kao što i jest, liep i zanimiv. 
Pčelarku (Merops apiaster 1.) zovu tomo obićno ,Brgudija“, a 
crnoglavu strnadku (fimberiza melanocephala Seop.), koja se zbilja 
u pjevanju sa slavuljem može takmiti, zovu slavuljem, te se čini, 
da tamo ni nejma pravoga slavulja, ili se barma riedko gdje na- 
lazi, dočim je crnoglava strnadka, koje oko Zagreba neima, tamo 
obična. 
Drugi dan bio sam do šume ,Rasinovac“, a odanle htjedoh do 
onih močvarnih šuma (bosehi pantanosi), gdje bi se imala naći 
Helix nemoralis. = Nebijaše upravo netemeljito, kad sam izrazio 
mnenje, da se ta vrst neće naći u Dalmaciji, prvo, jer je nigdje ne- 
nadjoh od Raba do Kotora; drugo jer se svuda u Europi nalazi 
obično u grmlju, ali ne po šumah. Odavle one kombinacije, kojimi 
sam htio naglasiti mogućnost, da je u nas neće biti.  Došav bliže 
1 1. Kukuljević S. Putne uspomene. U Zagrebu 1873, str. 41. 
