144 S. BRUSINA, 
Pupa i Clausilia, a dole po obali pako imao sam prvi put priliku 
viditi gdje i kako živu ,dagnje“ (Mytilus galloprovincialis Lam.), 
školjke toli važne za ono pučanstvo, pošto se njimi hrani, i one 
se na veliko dovažaju do Zadra, Rieke, Vrsta itd. — Po kamenu i 
po debelih resinah ima na miliune komada sitne vrsti Mytilus eri- 
spus Cantr., koji ma i bio istoga roda Mytilus, tako, da Novogra- 
gradjani drže, da su mladi iste gore spomenute vrsti (galloprovin- 
cialis), ipak budući riedko kada veći od 20%" nije čovjeku od nika- 
kove koristi, na suprot mislim, da on u borbi za obstanak, živi 
tano na štetu druge koristne vrsti. Možeš najme vidjeti tamo ka- 
men, njimi sasvim pokriven a medju mnozinom M. crispus nalazi se 
i gdje koji mladi M. galloprovincialis. Sada, prem je galloprovin- 
cialis jednak ili često mnogo veći, nego okolo stojeći M. erispus, 
te bi se moglo činiti na prvi mah, da se veći galloprovincialis neima 
ničesa bojati, priznati moraš, da tomu nije baš tako, pošto životinja 
većega, ali mladjega i nježnoga M. galloprovincialis, ima  pogi- 
beljnoga susjeda u M. crispus, čija je školjka malena, ali razmjerno 
tvrdja a životinjica stara i Zilava. Kad bi Novogradjani znali raz- 
likovati 1 utamaniti\ M. crispus, barem na Ladinu, dobili bi više 
daganja. 
Opazio sam i šašnja (Teredo), koji kako se čini, sve se više 
razprostranjuje po našem primorju, ali budući neima kod nas na- 
sipa na pilote, kao u Holandiji, u Mljetcih, neprieti nikakvom pogi- 
belju, a niti našim brodovom nije dosada velike štete nanosio, pa 
se mora zadovoljiti tim da probuši komade izdjelanoga drva, koji 
su slučajno u more pali, ili plivaju morem kaco ostanci kakova bu- 
rom razlupana broda. 
Novogradsko i Karinsko more čine dva lužnovodna jezera, u koje 
utiču rieke Zrmanja i Karin, te su za ovaj kraj ono, što su sa 
druge strane Proklian i sibenička luka sa Krkom. Velika je šteta 
da Dr. Lorenz, koji je priobćio krasnu fizičko - hidrografičku raz- 
pravu ob ušću Neretve, Cetine i Krke,“ nije imao prilike proučiti 
i ove dvie kotline, koje barem s faunističke strane mnogo su zani- 
mivije nego po njim opisane. Steta golema, da hrvatske oblasti 
nisu znale pridržati veleučenoga Dr. Lorenza, kad je bio profesorom 
na Mieci. 
' Erco. Sulla coltura dei pidocehi. Trieste 1863. 
2 Dr. J. Lorenz. —Brackwasser - Studien an den  adriatischen — Kiisten 
(Sitzungsber. der k. Akadem. d. Wiss. LIV. Bd. Wien 1866) str. 6. 
