NARAVOSLOVNE CRTICE. 149 
Fauna novigradskoga mora vrlo je bogata i koristna cielomu on- 
dašnjemu pučanstvu, koje se njenimi proizvodi hrani i novaca za- 
služuje, zato neće bit suvišno ako ovu u kratkih crtah proučimo. 
Glavni proizvod su klapavice, tamo ,dagnje“ nazvane (M. gallo- 
provincialis); najbolje su one, koje se love u Zrmanji, od Obrovca 
počam pa sve do utoka ove rieke u more novigradsko; a osobito 
su velike one, koje se hvataju po stupovih obrovačkoga. mosta. Ja- 
san je ovo dokaz, kako bi liepo moglo uspievati umjetno gojenje 
te vrsti. 
Kamenice, tamo pod imenom ,oštrige“ poznate (Ostrea lamellosa 
Broce.),* živu posvuda, najviše oko Posedarije, najbolje su one iz 
karinskoga mora, te iz Zrmanje, tamo gdje su i dagnje. U zimi 
šalju se kamenice kad i kad daleko, i do Beča, a one iz karinskoga 
mora mogu žive uztrajati do 15 dana, ako su dakako dobro vezane, 
dočim one iz Zrmanje, gdje je voda pretežno sladka, uztraju jedva 
4 do Đ_ dana. 
Gladka kapica, koju tamo poznaju takodjer samo pod taljanskim 
imenom ,capa santa“ (FPecten glaben L.), prebiva takodjer najviše 
blizu Posedarije i u karinskom moru. God. 1572 more se je uslied 
velike kiše tako razslanilo, da su karinske poginule; zato se više 
ne love, ali ribari su medjutim uvjereni, da će se njih ono nekoliko, 
što su mogle žive ostati, tako razploditi, da ih budu za koju go- 
dinu opet mogli loviti, pošto ljudi —- vele oni — pamte, da se više 
puta takova što dogodilo. 
Ondašnje pučanstvo, prem ni najmanje potaljančeno, pozna jakov- 
sku kapicu (Pecten Jacobeus L.) samo pod imenom ,capasanta“. Na- 
lazi se gotovo izključivo u ,zdrilu“, to jest u onom uzkom i dugačkom 
tiesnu, koje spaja novigradsko sa drugim morem, voli dakle mjesta, 
gdje je jaka struja, a tlo mora da je pjeskovito, jer odavle dobi- 
vamo ,skipa“ (Lutraria elliptica Lam.), ,pužicu“ (Tapes edulis 
Chem.) i najveći dio školjaka te pužića, što god ih imamo iz onih 
krajeva. Skipu živu uloviti riedkost je velika, to je sigurni dakle 
znak, da neizlazi, dok je živa, iz pieska. 
Kao što mekušci tako i ribe prebivajuće tamo pokazuju se više 
lužnovodne, kao što su razne vrsti cipala (Mugil), plosnatica (Pla- 
tessa), i druge, izim pravih morskih, koje takodjer dolaze u velikom 
broju. 
! Erco. Sulla coltura delle ostriche. Trieste 1862. Detto: Sulla coltura delle 
ostriche, opuscolo secondo. Trieste 1863. 
RINIA NIKKVIT. 10 
i 
