164 8. BRUSINA, 
tes les classes du rčgne animal, les mollusques, par leur abon- 
dance dans toutes couches de la terre, ont conservć une prć- 
pondćrance incontestable dans les ćtudes palćontologiques.“  ,Ces 
animaux ont ćtć temoins de tous les changements qui se sont 
općrćs a la surface de la terre; .* zatim malo dalje: ,l 
n' est pas nćcessaire, je pense, de vous rappeler messieurs, quel 
ćtait Venseignement de la gćologie; alors, elle ćtait entičrement 
fondće sur la mineralogie; il ne faut donc pas s'ćtonner gu elle ait 
repoussć avec ćnergie Vintromission d'un science telle que la zoo- 
logie, qui lui ćtait absolument ćtrangčre. Cette rćsistance de Tćcole 
n' empćcha pas la palćontologie de faire ses preuves suffisament, 
je le crois; elle a acquis m&me une telle importance, elle est de- 
venue tellement nćcessaire, vulgaire mćme, que Von a oublić les 
luttes qu'elle_eut a soutenir, dans son origine, pour acqućrir_ son 
droit de citć“.' I zbilja vapnenaste kućice mekušaca, koji su se 
pokazali na zemlji s prvimi organizmi, sačuvale su nam se u naj- 
većem broju vrsti i komada, tako su jedino ove u stanju pružiti 
nam najpodpunije gradivo, da možemo u trag ući genetičkim raz- 
vojem živućih stvorova na kori zemaljskoj. Stoji li ovakov red za 
ovaj razred životinja, nitko pametan neće htjeti tvrditi, da nije uprav 
onako narav postupala i kod drugih bilina i životinja, neizuzam ni 
samoga čovjeka. Konkiljologija, koja u prvom početku nebijaše ino 
nego naslada na krasnih bojah, crtežu, i raznolikoj spodobi osobito 
morskih pužića i školjaka, postade veoma važnom znanošću za zoo- 
loga, a još više za geologa i filozofa. Jer geolog, uz najveće topo- 
grafičko znanje, često nebi bio u stanju razlikovati pojedinih slojeva 
raznih tvorba, da ne nadje u njih njihovih ostanaka. Naravoslovac 
filozof pako, jer ove su mu one podloge za strogo izpitivanje La- 
marcekove ili Darvinove nauke, koja će, neima sumnje, još na ukup- 
nom svietu prouzročiti mnogo veći pokret, nego li su u svoje vrieme 
Galileovi i Kopernikovi obreti. I onda je bilo ljudi, koji su osu- 
dili ove veleume, koji su proricali propast čovječanstva, a kad se 
dusi smiriše, priznali smo, da se je čovjek za korak približio bo- 
žanstvenosti. 
Kao što nijedno odkriće, nijedno iznašašće, nije onako obreteno, 
kao što ga mi danas vidimo, tako se nije Darvinova nauka kao 
kakav deus ex machina pokazala na jedanput, i došla do ovih po- 
'" Deshayes. Lecon d'ouverture — Histoire de la conchyliologie. Revue scien- 
tifique 1873, str. 3 i 5. 
