OBZNANA: HRV. DIPL. SBORNIK. 197 
BAB HI AT E1290 DRED VE ED AĐEK TIT AIR ATV TRKAT COEN 
CCXLV, CCXLVII), pak u obće njeke izprave (LIII, LVII, 
LXXXVIII) odnoseće se na Panoniju. Ali budući da se ove iz- 
prave tiču Panonije, u koliko je ona ležala onkraj Drave, koja je 
u tadanjoj Koruškoj u crkvenom pogledu razstavljala oglajsku 
crkvu od solnogradske, do nje pako s naše strane dopirala je vlast 
spljetskoga prabiskupa: to mislim, da svim ovim spomenikom ne 
ima mjesta u hrvatskom diplomataru. Mjesta, koja se u onih da- 
rovnicah napominju, ležala su u priekodravskoj Panoniji i to veći- 
nom u Pribinovoj i Kocelovoj kneževini, koja je od Hrvatske odie- 
ljena bila. Još manje uvidjam, za što su one dvie štajerske listine 
(XCVI, XCVIII) uvrštene u hrvatski diplomatar; jer ako su za to 
što se tiču župe Hrvata (pagus Crouuati) na srednjoj Muri, onda 
bi se dosljedno imali priobćiti i spomenici o župi Hrvata u Čes- 
koj, možebit i Ruskoj, koje su od Hrvatske upravo toliko odvisne 
bile koliko i ona pomenutih dviju listina. 
Priznaje li se dakle, da u hrvatski diplomatar sustavno  spa- 
daju samo listine tičuće se historičke države hrvatske: onda imale 
bi se iz njega do ĐO njih izključiti. Ali ovim se načelom ne za- 
branjuje uvrstiti u hrvatski diplomatar i takove inostrane spome- 
nike, koji bud s historičkimi osobami bud s dogadjaji hrvatske po- 
viesti stoje u neposrednom savezu. S te strane odobravam, što je 
Kukuljević usvojio izprave LXVII, XCVIII, CXXI, ta one u iz- 
vanrednom dodatku na str. 209 1 210. 
Govoreći ob obsegu hrvatskoga diplomatara ne smiemo preći 
prieko pitanja: imadu li se u nj uvrstiti i one listine, koje se 
tiču hrvatskoga zemljišta ali vremenom prelaze dobu, u kojoj još 
ne ima traga ili hrvatskomu narodu ili hrvatskoj državi na onom 
zemljištu? I Kukuljević si postavio ovo pitanje; tč je na nj sa 
»da“ odgovorio; pak uslied toga prisvojio za svoj sbornik do 51 
izprave (I—>XLIX, CCXXXIV—vVIII) VI. i prvih dviju godina 
VII. vieka. A za razlog navodi u predgovoru (str. IX.) to, što 
»je za svakoga povjestnika neobhodno nuždno, da se upozna ba- 
rem s najbližim vremenom one dobe, o kojoj hoće da započme 
svoja  iztraživanja“, i što se u njekih od onih spomenika kon- 
cem VI. vieka spominje, kako su Slovjeni, koji su ,na početku i 
u sredini ovoga vieka jur na dolnjem Dunavu i na Savi posve 
naseljeni bili“, ,iz Panonije i Istre navaljivali u Dalmaciju.“ Ali 
po mojem mnienju valjalo bi i tada, kada se ovo stanovište pri- 
hvati, te se za VI. viek uzme u obzir _ više geografički nego li 
