OBZNANA: HRV. DIPL. SBORNIK. 199 
izvanrednih slučajevih, pa nadbiskupom redovito tek od VIII. vieka 
(sr. Schulte: das kath. Kirehenrecht. II. 208—11). I sam datum 
papine bulle bio bi imao sumnju probuditi. On se naime označuje 
ovako: ,anno Zacharie beatissimi pape II. indictione XL,“ dočim 
»pontificum anni“ počeli su se tek god. 781 u bullah Hadriana I. 
upotriebljavati, a u istinitih bullah pape Zaharije upotrebljuju se 
»Anni imperatorum (Graecorum“ (Jaffe: Regesta pontif. rom. p. 
VIL, 184-9). Ne može indi biti sumnje, da je Zaharijina bulla 
pačinjena; a tko samo površno s njom prispodobi pomenute bulle 
Benedikta VIIL. i Grgura VII., taj ne će biti ni za čas u zabuni, 
da su obje ove bulle patvorene ' po onoj prvoj t. j. Zaharijinoj ; 
svim pako trima služila je za primjerak prava bulla Alexandra II. 
od god. 1062. (CXLVII). Možebit ni je neosnovano nagadjanje 
rečenoga Fr. Carrare, da su ove bulle, imenito Zaharijina, patvo- 
rene u XIV. ili XV. vieku. Prvi od Dubrovčana, koj je onu bullu 
spomenuo, bijaše Ivo Franjin Gundulić; iza njega navode ju skoro 
svi dubrovački pisci, koji su se trudili dokazati starodavnost nad- 
biskupije. Medju patvorene papinske poslanice spada takodjer ona, 
koju Kukuljević priobći (LXXXV) u izvodu bez svake opazke, i 
koja se papi Stjepanu V. pripisuje; na što sam ja već drugdje 
(Viek i djelovanje sv. Cirila i Methoda str. 541 slied) pozornost 
obratio, a lažljivost njezna sada je izvan svake sumnje (Ginzel: 
Geschichte der Slavenapostel. S. 9—11.) Više nego sumnjiva jest 
takodjer bulla pape Eugenija 1I., koju Kukuljević priobći pod br. 
LVIII. Sve ove tobožnje papinske listine spadaju u onaj veliki 
broj patvorina, kojih samo do konca XII. vieka više stotina imade 
(Jaffe op. cit. p. 917—91) na račun rimske kancelarije. Jednako 
bio bi Kukuljević imao veću pozornost obratiti na one spomenike 
karolinžke dobe, koje je uzeo u svoj sbornik, i za koje imademo 
duboka iztraživanja njemačkih povjestnika. Ovi se ne slažu glede 
istinitosti povelje kr. Ljudevita Il. od 20. stud. 860-1 (LXIV), 
prem mnogi njih drže ju za podmetnutu. Ali malo tko sada vje- 
ruje u istinitost srodne Arnulfove obširnije povelje (LXXXIV); 
te se prilično obćenito misli, da je solnogradski nadbiskup Fridrik 
Pi 
1 Da je bulla Benedikta VIII. patvorena potvrdjuje i to, što se u njoj na- 
vodi njekakav ,Gregorius ypocancellarius“ papin, koj bi ju pisao bio; a 
znade se, da takove službe (ypocancellarius) ni je niti bilo u rimskom dvoru, 
pa da su prave bulle rečenoga pape od god. 1022 i 1023. pisane po Stjepanu, 
koj se piše ,S5. R. E, scrinarius“. Grguru ne ima traga. Jafič op. cit. p. 
351, 3595. 
