VALENCIENNESIA. 915 
Addenda 
Na moju razpravu o, Trećogorju u okolini Zagrebačkoj“ čitanu u 
sjednici akademičkoj 16. listopada 1872. (Rad XXTII, 1—17). 
Njeko doba u proljeću god. 1872. pošao sam u družtvu G. 
Brusine_ prema Xaveru i ondje smo našli u laporu, koji izmedju. 
Villom kanonika Gašparića i mlinom uz Gračanski put odkrit leži 
supoložno na teglovcu (Tegel) tragove unj utišnjene ostancim ne- 
kakovim, za koje nemogosmo nipošto odlučiti: šta su? 
Tečajem iste godine, kad sam imao obići te iztražiti trećogorje 
zagrebačko na južnoj strani ležeće, načao sam na više miestah u 
laporu tragove rečenim ovim ostankom; nu budući da su ostanci 
ovi ne samo što su nesavršeni bili, takodjer i to nepovoljno svoj- 
stvo imali, da mi se mekani i prhli razpadoše pod prstima, to sam 
poslje duljih nastojanjah mogo samo njekoliko komadah bolje ili 
bar tako sačuvanih zadobiti, da se na njih može odlučiti sa sigur- 
nošću: šta su; jeli životinjski ili rastlinski ostanci ? 
Tri do četiri komada leže u Muzeu zagrebačkom medju sbir- 
kom, koju sam rečene godine sakupio u trećogorju zagrebačkom ; 
našao sam ih na više miestah u laporu — najbolje sačuvanih pako 
kod sela Zvečaj, preko mosta u desnoj grabi na putu, koj na lievo 
vodi u selo Gračane dočim desni put ide na Sv. Šimun. 
Poslje povratka moga iz bečke svjetske izložbe čitao sam na- 
skoro razpravu g. direktora u geol. zavodu peštanskom g. Makse 
Hantkena, koji govori o Valenciennesia annulata našastoj u Beočin- 
skom laporu u Sriemu; meni je kod te prilike na um pao moj 
nepoznati ostanak iz trećogorja zagrebačkoga, te sam zamislio: ne 
bi li to bila Valenciennesia? 
Pohodiv g. Brusinu išo sam gledati pobliže rečene po meni na- 
djene komade i uvjerih se zbilja suglasno sa g. Brusinom, da je 
naš zagrebački petrefact prava Valenciennesta. 
Budući se razmirica porodila medju geologi o tome, kamo da 
imaju spadati naslage sa Valenciennesiom, jeli u skupinu Congerij- 
sku ili u nješto stariju skupinu Sarmatsku : držim se pozvanim 
sada, da reknem i ja svoje mnienje, nebi li pridonio tomu, da se 
pitanje rieši. 
G. Dr. Oskar Lenz, koji je iztražio geologičke odnošaje u Fru- 
škoj Gori veli u: ,Jahrbuch der k. k. geologischen  Reichsanstalt, 
Jahrgang 1813. p. 312. i 313 ovako: 
pAm interessantesten an der ganzen Beočiner Fauna ist zwei- 
