VALENCIENNESIA. 2117 
bemerkt, das er dieselbe zwar den Congerienschichten zutheile, 
die Aussiissung dieser Schichten aber miisse bereits in der Bil- 
dungsepoche der Cerithiensehichten  (sarmatisehe Stufe) begonnen 
haben. : 
Da nun diese letzteren in Slavonien in der eigenthiimlichen 
Form der weissen Mergel entwickelt sind, und da der Beočiner 
Cement nur ein 'Theil derselben ist, so muss ich also, wie schon 
bemerkt, die Schichten mit  Valenciennesia anmulata der sarmati- 
schen Stufe zutheilen.“ 
Toliko reče Dr. Lenz o naslagah Beočinskih i o Vallenciennesii 
annulata, koju je uvrstio u sarmatičku skupinu. 
Na to je ravnatelj peštanskoga geologičkog zavoda M. Hantken 
držao proti tomu razpravu u mjesecu prosincu prošle godine. 
G. Hantken kaže, da je on Valenciennesiu našao u Congerijskih 
naslagah u 70tis-u, zatim na pusti Both i kod sela Ferbdl u pe- 
štanskoj županiji, svigdje u čisto i podpuno karakterističnih nasla- 
gah Congerijskih: iz toga izvadja, da je Dr-a Lenza krivo mnie- 
nje, kao da  Valenciennesia annulata spada u naslage sarmatske, 
već ona spada u naslage Congerijske, tim većma što i ostale oka- 
mine našaste u Beočinskom laporu, nikad ne bijahu nadjene u la- 
poru sarmatske skupine. 
Zagrebački neogen imenito lapor na teglovcu razastrt, novo je 
ležište za Valenciennesia annulata Rous. U zagrebačkom teglovcu 
kao što i nanj položenu laporu dolaze one iste okamine, dvie tri 
vrsti Congeriah najme mjestimice u nebrojenoj količini, zatim Car- 
dia takodjer dvie tri vrsti Lymnaeus grammicus nova vrst i Palu- 
dina; na ovome teglovcu leži lapor sa  Valenciennesia annulata, 
imade tu i Cardiah i P: “linah i Lymneah nu mnogo manje nego 
u dolnjih slojevih teglovca; ciela pako naslaga ova preko 300 sto- 
pah moćna počiva stranom na litavskom vapniku, stranom na Ce- 
rithijskih vapnicih i pjeskarih. Može se dakle iz ovih odnošajah 
razabrati bez težkoće, da  Valenciennesia annulata, budući leži u 
laporu na _Congerijskom teglovcu, da ni ona ni lapori u kojih se 
nalazi, nipošto ne spadaju niti nemogu spadati na starije naslage 
nego su Congerijske, a kad nebi spadale k njima, onda bi morale 
biti još i mladje. 
Lapor Zagrebački siv je a na spoljašnosti svojoj kad se osuši, 
postaje biel, što znači da ima prilično vapna u sebi. Okamine 
ovdje našaste morske su i sladkovodne mješovito, nu to neodlu- 
čuje ništa, jer je već izkustvom  konstatirano, da se gornje obra- 
