26 A. VEBER, 
Tebe zdravlje preboljet nemogu. 
Ču li, nano, gospodjo, kraljice. 
Kad je bila na vodu Bojanu. 
Nes'eća se tanana nevjčsta. 
I to Rade za bratstvo primio. 
Kada će joj Jova donositi. (Zidanje Skadra.) 
Da se takove rieči u narodu sbilja na dva načina izgovaraju, 
priznaje i Vuk, veleći: Na mnogo je mesta Luka (Milovanov) ovde, 
po običnome govoru sudeći, očevidno uzeo slog dugačak (naglašen) 
mesto kratkoga (nenaglašen»ga), a kratak mesto dugačkoga, n. pr. 
Bjelog lica rumenilo. 
Ne b' žalio sad umreti. 
Odi k meni golubice. — 
Poslie razprave Antuna Mažuranića neima dvojbe, da su to ostanci 
starijega čakavskoga naglaska, koji su se sačuvali u štokavskom, 
koji svojom većom snagom potiskuje onaj stariji čakavski, dok ga 
posve neutamani. Odatle sliedi, da je prostonarodni pjesnik uz što- 
kavski njeke rieči uzimao i s čakavskim u narodu još živućim na- 
glaskom, samo da pjesnički ritam složi s glasbenim. 
Gdje mu nije ni to dovoljno bilo, ondje je za nevolju rieči na- 
tezao prama glasbenomu ritmu, makar jih i proti naravi jezika iz- 
govarao, pa tako su postali ovakovi stihovi: 
Da me mladu u grad uzidaju. 
Nek ti kupi roba il robinju. 
I tako ju u grad ugradiše. 
Ostavi mi prozor na dojkama. = (Zidanje Skadra.) 
U ovom se mnienju slaže sa mnom i Vuk, veleći: Ja mu opet 
slobodno mogu kazati, da se pevanje gdekoji pesama javno upravlja 
po slogomerju, a u pogrešnim stopama slogomerje po pevanju; o 
tom bi se on sam (G. P. B.) mogao uveriti, da čuje, n. p. kako se 
u kolu peva: fasla tanka jelika. 
Ako još k tomu uzmeš, što je posve naravski : 
a) da je prostonarodni pjesnik bio zadovoljan, ako se je ponaj- 
više slovakah u stihu slagalo s glasbenim ritmom, osobito pako na 
početku i svršetku, jer je tako mogao ipak dovoljno iztaknuti onaj 
glasbeni ritam: onda ćeš si lahko protumačiti i postanak ovakovih 
stihovah : 
Grad gra | dili | tri go | dinč | dana. 
Namii | či sč [ i nč || harči | blaga. 
(Zidanje Skadra.) 
