46 S. ŠUBIC, 
Neizmjerna množina svih pojava, kojimi se fizika bavi, dade se 
razdieliti u dva diela. Na prvu stranu možemo slagati pojave, koji 
ne vise o zemaljskom kretanju ili o dnevnom i godišnjem vremenu ; 
od ovih dolazi nam u fizici najviše pod ruke, te mnoge može pri- 
rodoznanac sam probuditi. Na drugu stranu možemo staviti one 
pojave, koji se ravnaju po dnevnoj uri i godišnjoj dobi; pojave 
ovoga reda ne može čovjek ponavljati po svojoj volji, već se oni 
drže periodičkoga ili povraćajućega se doba zemaljskoga gibanja 
okolo osi i okolo sunca. 
U početku svojega fizikalnoga motrenja iztraživao je prirodo- 
znanac samo one pojave, koje nam priroda sama pred oči stavlja. 
Pojavi u prirodi pako su ponajviše vrlo zamršeni, težko je dakle 
bilo motriti jih potanko prije nego si je čovjek pribavio pomagala, 
kojimi znade prirodu prisiliti, da mu opetuje onaj posebni pojav, 
koj želi napose motriti. Odkada se je pako u fizici uvelo vlastito 
pokušavanje, utemeljila se umjetnost, koja uči prisiliti ovu ili drugu 
prirodnu silu na djelovanje. Čineći pokuse, opetujemo pojedine pri- 
rodne pojave tom namjerom, da brže spoznamo njihove zakone. U 
tu svrhu osnovala su se posebna orudja, kojimi se objavlja iz či- 
tave mno_.ine prirodnih dogodjaja samo ova ili ona promjena, koju 
želimo saznati. Kada se n. pr. vrieme mienja, upreze priroda to- 
liko različitih sila u svoje pojave, da nije moguće još dan danas 
preračunati sastavljanje i djelovanje svih ovih različitih sila, pa ipak 
znade fizika motriti pojedine promjene, kano n. pr. zračni tlak, 
njegovu toplinu, vlažnost, vjetar itd. 
Pomnozženim fizikalnim orudjem i novimi spravami jačimo svoja 
sjetila, kojimi motrimo prirodu. Umnožavanje fizikalnoga motrenja 
ne bi hasnilo znanosti, već bi bremenom bilo kano svakojaka smjesa 
neuredjenih stvari, kad nebi fizika umjela promjeriti i proračunati 
svake oline opaženoga pojava i kad ne bi slagala sve te stvari 
svaku prema njezinu svojstvu na pravi odjel kamo spada ova ili 
druga po svojem zakonu. 
Pravoga reda pako na fizikalnom polju nije postići, dok ne po- 
znajemo nepromjenljivih puteva ili zakona, po kojih se promjene 
sbivaju pri ovom i onom pojavu. Jer pako fizikalnih zakona nije 
moguće tačno upoznati, dok nismo tačno ustanovili sve oline, iz 
kojih sa sastavlja ovaj ili onaj pojav: treba nam skrbiti za poma- 
gala, kojimi se osiecaju tačno oline, te smo jih. već premjerili i od- 
vagali; jer priroda dopušta nam malo kada motriti oline, kako su 
one same po sebi, a gdje nalazimo olinu, kako je ona sama po 
