MATEMAT. POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. 53 
Kušajuć i motreć našli smo 
uBećkundanšs asian none 010 
ove puteve. Ym = 0, 20, 38, 585, 101 decimetara. 
Od ovih pet pokusa možemo sastaviti pet jednačba, u obće za- 
dovoljavaju dvie (kada bi bile posvema poznate), ako hoćemo sa- 
znati dvie oline kano ovdje b i c. Ove jednačbe su u obće 
i a—-bx, + exf 
Ye Z=a--bx, + ex; 
Yas = a3+>-bxy 2-ex5 
Kad bi za nuždu računali, mogli bi uzeti ove ili one dvie jed- 
načbe, uzmimo prve dvie 
Vi ore= hi-s6 
Ye = 20 = 36 2- 3. 
Iz ovih jednačba dobijemo umah vriednosti: b == 4:1666 . .. 
ie => = 083833...,te g, = 16666 ... decimetara. Sta- 
vimo li ove približne vriednosti u jednačbu s, imademo za empi- 
vičan zakon približni oblik 
s = 41666.t —- 0:8333.1?. 
Kad se mi s računom ne bi bili tako prenaglili, te bi, držeći 
se prijašnje oštre metode, oline b i e do tačnoga iznosa saznali 
pomočju svih motrenih iznosa zajedno, morao bi empiričan zakon 
davati nam opažene iznose, ako stavimo u posljednju jednačbu 
brojeve onih sekunda, u kojih hoćemo prispodabljati iznose o pu- 
tevih. Jer smo za silu računali, to nije toga očekivati, i zaista, 
ako pitamo za put ut =5091i "7 sekundah, dobijemo redom s = 
= 41:666 . . . i T2 decimetra mjesto gornjih 38 i D8:D decimetara. 
Iz ovoga primjera razabiremo, da treba više jednačba u pomoć 
uzeti, nego imad.mo nepoznanica, ako hoćemo postignuti prave 
vriednosti, jer čim više ih upotrebimo, čim bolja je metoda račun- 
stva, tim bolje izbrusimo pogreške, izviruće iz nepodpuno opre- 
dieljenih paženih olina. 
Pogledimo dakle, što postignemo po metodi računa najmanjih 
kvadrata. Jer je tu a =0 i f(x) = bx -- cx", dobijemo mjesto jed- 
načba (Ia) ponješto jednostavnije: 
DRE ž Xm Ž XmYm — ŽžXmnŽXmYm 
Ga ŽžXm ŽXm — (ŽXm)? 

