MATEMAT. POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. DD 
2. Ponješto jednostavniji oblik imadu jednačbe, iz kojih se dobivaju 
iznosi stalnih olina onda, kada obći zakon f(x) ne ima trih čla- 
nova, već kada zadovoljava 
1(x) = a -+- bx. 
Ovdje dobijemo iznos oline 4 iz jednačbe (1a), ako uzmemo 
G= oštersjetovdje 
kog 
do n (C—bx); 
olinu o pako dobijemo iz jednačbe (4), ako opet u ovoj uzmemo 
€ = 0, onda je 
_ moa 
b — nf—a? si s" reba Ee (8). 
Bada, kad znademo iznos b, to dobijemo onaj za 4, ako stavimo 
ovaj u predposljednju jednačbu, naime 




E ho Kemi 
nj—a* 
Ako stavimo u jednačbi (8) i (9) mjesto 4, 6, Ćć, n one motrene 
oline, koje znamenuju ovi znakovi, imamo za 4 i b u obliku savr- 
šenoga iznosa 
ž Xm 2 JV eni žiXm ŽeXm Ym (8) 
nž ša ao (2 ale 

== 
& a. e e # 
s Rui 
Nn=XmYm—SXm=Ym 

1 b == m kae), 
nžžmN — (DEN) 
Primjer. Na štapu od kova imademo zarezanu dužinu metra, pa 
se ne pouzdamo u nj, te bi rado prispodobiti dužinu svojega metra 
sa“ temeljnim ili normalnim metrom, koj smo posudili. Jer bi rado 
rabili svoj metar pri svakoj temperaturi #, pa pitajmo kolika je nje- 
gova dužina kod t“ Celsijevih stupnjeva. 
Zato bi morali izmjeriti više puta pri različitoj toplini dužinu 
svojega metra sa temeljnim ili normalnim metrom. Budući se i nor- 
malni metar raztežljivosti podvrgava, hoćemo iz premjerene dužine 
potražiti odmah one iznose, koje bi dobivali s normalnim metrom 
kod njegove normalne temperature. Po tom putu neka bi mi pri- 
spodabljajuć našli pri temperaturi 
jezik dh, = vi da i VE SU EZ Mđi?, 
ove dužine: 
y...y1 100022, y, = 1000.65, y41000:90, yy = 1001:05 mm. 
