MATEMAT. POMAGALA FIZIK. MOTRENJA. DJ 
Jer je žŽa = na, to izlazi iznos 
PLO ni : =D kao nb idi Sebi! 
bu 
= page n 
no n 

Znamenovanje ove jednačbe zove se matematična sredina. 
Primjer. Tražeći težinu nekoga tiela pomno smo ga desetkrat 
(n = 10) odvagali, te smo našli 
Vu 900%, po = 9618, ga = 9661, py = 9099, 1, = 967, 
Je == 9002, 1, = 9669, ja = 9680, g = 9645, 1,0 == 9654. grama. 
Iz ovih opaženih težina izvadja se njegova najpouzdanija težina 
y aritmetičkom sredinom. 
= 9:662—1-9:673-1-9:664—.-9:659--1-9-677—-9-662—1-9:663—1-9:680-1-9:645-1L-9:654 — 9.6659 
— nr e TI na er = e 
grama. 
Aritmetička dakle sredina ne zadovoljava u obće, već samo u 
onom  najjednostavnijem primjeru, kad motrena olina ne visi o 
nijednoj drugoj promjenljivoj olini. U ovakovih slučajevih imade 
najveću sigurnost onaj iznos tražene oline, koj dobivamo, kad 
razdielimo sbroj svih opaživanih iznosa na toliko dielova koliko 
smo porabili pojedinih iznosa. 
S. 3. Pogreške pri motrenju. 
Tražeč pogreške, kojih se nije moguće nikada sasma ukloniti, 
vratimo se natrag ka gornjim primjerom, ito ponajprije k prromu 
primjeru u S. 1. Iz zakona 
y = 999804 -- 0:0212 t 
možemo proračunati najpouzdaniju dužinu naše metričke mjere, n. 
pr. pri t = 20, 40, 50, 60% C. U ovoj skrižaljci nalaze se prora- 
čunani i opaženi iznosi i pogreške. 






Temperatura Olina y iki Kvadrati 
t proračunana | opažena. 5 "| pogriešaka €m 
20 1000.228 | 100022 | —- 0:008 | 0000064 
40 1000.692 1000:65 —_|- 0:002 0004 
50 1000.864 1000:90 — 0056 1296 
60 1001:076 1001:05 —_|- 0026 0616 


ž €£m==0:002040. 
Brednja pogreška Gm pojedinoga opaživanja izvadja se po nauci 
računa vjerovatnosti iz oblika 
