62 S. ŠUBIC, 
4. & Pogreška posljednjega proračunanoga iznosa. 
Čim više je motrena olina svezana s drugimi olinami, čim je 
zapleteniji zakon, po kojem se izvadja iž nje iznos kakova dru- 
goga pojava ili oline, tim je treba točnijega prosudjivanja pogre- 
šaka. U ovakovih prilikah imademo opažene oline s njihovimi 
pogreškami zajedno kano n. pr. ištemo gustoću kojega tiela 1z 
višekratnoga vaganja u zraku i u vodi ili kad ištemo jakost elek - 
tričke struje iz njezinoga magnetičkoga učinka po stanovitih mate- 
matičkih oblicih, ovakovimi putevi dobijemo na posljedku iznos 
oline, koju ištemo, zamrljan gotovimi pogreškami, što izviru iz 
prvobitnih pogrešaka motrenih olina. Valja dakle težiti za tim, da 
se razazna pogreška posljednjega iznosa proračunanoga po stanovi- 
tih jednačbah. Posljednja pogreška prosudjiva se po prvobitnih po- 
greškah, po računu i po popravljanju opaženih olina. 
Olina, koje ne možemo naći samim motrenjem, već paženjem 
i računanjem po matematičkih oblicih, neka imade pravi iznos f. 
Matematički oblik, koj veže tu olinu s kojom opaženom olinom 
y, neka bude u obće = 9(y). Buduć da mora zakon o poznat 
biti, odmah bi upoznali pravu vriednost fi, kad bi mogli motre- 
njem naći pravi iznos y; gore smo se pako osvjedočili, da toga 
nije moguće nikada postignuti, dakle nit oline fR nije moguće pod- 
puno postići, već se mi njoj tim više približavamo, čim više bru- 
simo pogreške. (rdje se pako ne možemo lišiti više pogrešaka, to 
imademo kazati, koliko iznaša pogreška ovakove računom i mo- 
trenjem nadjene oline, da znamo kolika joj pouzdanost pripada. 
Pitanje je dakle, koliko iznaša pogreška u posljednjem iznosu? 
Oline # ne nadjemo u istinu motrenjem, već nadjemo neku olinu 
Yi, koje se drži pogreška -b-e, te je 
Ja =yre 
i to takodjer ne sasma točno, jer prave pogreške takodjer nikada 
ne znamo, već samo vjerovatnu. Ako dakle stavimo 7, mjesto y u 
funkciju za f, nedobijemo prave oline 2, već njeki iznos R,, koj 
se približuje više ili manje, već kako su pogreške. Po tom je 
R, = 9(yt). 
Po matematičkih pravilih pako znamo, da je 
do sassinad20() 
Pot) =v0v) +e — OL VER... 
POE o) = o W)rrE et PEKen i 
rT\ č . v . v . .. 
Fako malene oline kano što su produkti sa € naznačeni, dobijemo 

