b4 S. ŠUBIC, 
Kada bi pako u zraku vagajuć napravili pogrešku €,, ne bi ta- 
kodjer dobili prave gustoće g, već pogriešno g,, i to 
BQ = + 
: q—(d1+-%) 
Po smislu jednačbe (11) bila bi pogreška ovoga iznosa 
rom (=t) 
SDA URA VEZE: 
kvocijent u zaporkah diferencujuć samo po q, dobivamo 
ži 
—geg=+<«,. : 
82 —8 1 'q—q) 
Iz ovoga oblika doznajemo, da kada bi u vodi vagajuć našli 
težinu preveliku za -He,, te kada bi sve drugo izveli bez pogreške, 
posliednji iznos postao bi prevelik za e, GE Kada bi u vodi 
1 
vagajuć dobili težinu premalenu za —e,, zadnji bi iznos postao 
upravo za toliko prevelik. 
Iz ovoga iztraživanja upoznava se takodjer, da one pogreške, 
koje izviru iz jednakih pogrešaka učinjenih pri motrenju na pro- 
tivnoj strani pravoga iznosa, uništavaju se medju sobom. 
Koliko pako iznaša čitava pogreška, što izlazi iz obadvojega va- 
ganja? Ako se obadva puta dobije težina prevelika za +e i -He,, 
iznašaju pogrešku ukupno 
s Reli t2101 
g —g9)+re&—g8) = GEES 
Kad se pako učini ova ili druga pogreška na protivnoj strani, 
nije treba drugoga nego u posljednjem obliku promieniti znak — u 
-- i obratno. 
Vjerovatna posljednja pogreška (2 izlazeća iz pojedinih pogre- 
šaka napravljenih pri motrenju iznaša po vjerovatnom računu 
o=Veq)"+ (g) 
Qzaid: 
Tielo, kojega gustoću izpitujemo, neka važe u zraku q == 2436 
grama, u vodi pako neka mu bude težina q, ==218:4 grama. Pri 
vaganju ovoga tiela rabili smo vagu, od koje znamo, da pri ovoj 
težini i pri običnoj pomnji ne dopušća veće pogreške od -be =5 
miligrama. Budući da se vaganje u vodi teže točnije izvadja, to 
cienimo drugu pogrešku malo veću, i to =ke, = 8 miligrama. 
Gornje jednačbe zahtievaju, da se težine mjere u istoj mjeri 
kano pogreške, ima se indi uzeti q = 243600 miligrama, i q, = 
