66 S. ŠUBIC. 
plinene smjese, što ju je struja iz vode proizvela, već ju mjerimo 
pri onoj temperaturi, što ju zrak u sobi imade, gdje pokus pravimo, 
te pod onim tlakom, koj nam u taj čas barometar pokazuje. Toga 
radi valja motrene iznose izpravljati u smislu Mariottova i Gay- 
Lussacova zakona. Buduć da mi točno poznajemo taj zakon, po 

kojem se dobiva tjelesnina_V,, što bi ju plin imao pri &_ = o"C, 
i pod zračnim tlakom p, == 1607", ako poznajemo njegov objam 
V pri motrenoj temperaturi # i pod motrenim tlakom p i to 
be dpakikić 
' po vni 
gdje x ==213 znači, to lahko izpravljamo motreni objam V, te 
spoznajemo onaj objam Vi, što ga u toj mjeri treba. 
2. Pri običnoj vagi nikada nije se pouzdati, da bi njezino igo 
imalo sasvim točno jednako duge krakove, te valja izpravljati na- 
djenu težinu bilo na ovaj ili onaj način. Buduč da je laglje tielo, 
kojega težinu tražimo, vagati na obadvih krajevih nego li razaznati 
pravi omjer o dužini vaginih krakova: to se rabi dvostruko vaganje, 
jer na jedan put nije naći prave težine. Neka bude » težina tiela, 
koje visi na kraju prvoga kraka od dužine = (,, dočim na kraju 
drugoga kraka od dužine = / uzdržava poznati utez p ravnotežje ; 
to imademo radi jednakih momenta 4,2 = (p. Ako pako tielo obje- 
simo na drugi kraj, treba na prvom druge sile p,, te je sada 
pris 
Iz obodvih jednačba pako izlazi iznos prave težine vaganoga 
tiela, i to MOa rk 
x =Vpp, 
Ovim računom odstranjujemo one pogreške, koje izviru iz ne- 
jednako dugih vaginih krakova, ne pako pogreške pri motrenju. 
— Mjesto geometričke razmjere M pp, može se računati takodjer 
M pie vTnI 
QA 

aritmetičkom sredinom = , što se brže nadje. Razlog tomu 
olakšanju sastoji u sliedećem. Buduć da p na ovoj strani i p, na 
drugoj strani pokazuje ovdje malko preveć p = x 2-3, ondje o 
neto premalo p, = x - ,, to izlazi 
pne (8) («—8,) = = x?-bx8š—x08 —d)d.. 
Jer razlike ši d, ne moraju baš imati toliko raznih vriednosti, 
da bi vriedno bilo pribrojiti (x 8— x 3,), i jer je produkt 83, jako 
malen naprama 1%, to odpadaju u posljednjoj jednačbi sva tri zadnja 
člana, jer je zbilja opet x = V pp,. Smijemo dakle uzeti 
Pa x+ 1 Pr: x—d,, 
