68 S. ŠUBIC, 
Kod izpravka valja račun pokratiti čim više moguće, razvija se 
dakle = (1--4t) —' po zakonu binomičkoga stavka. 
1 
PZ 
Ako se puste vrlo male oline *t* naprama 1 ++ «t, dobiva se 
l=(1—a«t). 
Pitajuć n. p. za zračni tlak, motrimo visinu žive u barometra 
i to pri onoj temperaturi, koju zrak u sobi imade. Mi zabilje- 
žimo visinu = DL", Ova visina ima se većinom izpraviti za 
nekoliko milimetara, jer se uviek napokon pita, kolika bi bila vi- 
sina žive u barometru pri t9 = 0%C.? Budući se živa pri svakom 
Celsijevu stupnju za 0000181 diela svojega objama raztegne, to 
je za, nju 
l = L(1—0000181%). 
Pri točnom motrenju valja takodjer i onu mjeru, kojom mjerimo 
visinu žive u barometru, izpraviti i razaznati, koliko bi mjerila pr! 
svojoj temeljnoj temparaturi, kod koje je valjana. Ako je istinita 
pri t=0"C., te ako znači X onu dužinu, za koju se produlji svaka 
jedinica njezine dužine L pri svakom Celsijevu stupnju: to je pri 
£0C. ova mjera za L.at preduga, te toliko premalo visine dade, 
treba je dakle ovu olinu pribrojiti desnoj strani posljednje jednačbe. 
Izpravljena barometrova visina bit će dakle: 
l = L(1—0000181-!+2)t, 
gdje A = 0000019 naznačuje, kada se visina mjeri mjerom od žute 
mjedi, a A = 0000008, kada je mjera od stakla. 
Ovi primjeri uče, kako se izpravljaju motrene oline u drugih 
primjerih. 
6. S. Interpolacija motrenih olina s aritmetičkimi nizovi. 
Kada je naša motrena olina odvisna o drugoj kakvoj promjen- 
livoj ili y == f(x), te kada poznajemo nekoliko iznosa y,, Y2, Ya, 
Topksdk Yu, KOji IZRAZE IZ X, (24, Zal a O AMA Ioženio *poPzat 
konu poznatih iznosa proračunati nekoliko nepoznatih, kojih nije 
moguće motriti. U takovu računu postoji u obće smisao inter- 
polacije. 
Budi u obće 
uuu uu uo Un 
kakov glavni niz, u kojem stoje redomice vriednosti neke oline 
y = f(x). Ako u tom nizu oduzmemo od svakoga člana pred njim 
stojeći član, nadjemo razlike, od kojih dobijemo drugi niz i t. d. 
