10 S. ŠUBIO, 
it0 Yi, Ja, Yas +... Ym+.-. > Yn, Možemo saznati posljednjom 
jednačbom takodjer sve one iznose, koji bi u tom nizu imali stajati 
medju motrenimi iznosi. U tu svrhu pomislimo mjesto svakoga 
motrenoga člana #m umetnutih A članova iste naravi ili u znakovih 
DI Me Y3 Ym Yn 
Yi Yas'Ya > 2 'VYh; VAPI MU Vo Von." VSh) VSbKI MEV. aVYhn. 
Ako u posljednjem interpolovanom nizu naznačimo obći član 
Ymh ZZ Yz, imamo “mh = 2; dobimo dakle iz gornje jednačbe (1) nov 
Z 
h 
interpolovan niz, ako metnemo u njega m = 
Z z—h)(z—2h 
ikad srH — jek 1. S h? )A2y- 
(z—h)(z—2h)(z—3h) Aš 
Dea Mk? jana G 
Pomočćju posljednje jednačbe (2) možemo medju svaka dva mo- 
trena iznosa Ym—i, Ym umetnuti (h—1) novih članova istoga zakona 
ili istoga aritmetičkoga niza. Taj posao imenujemo interpolacijom ; 
nov pako niz imenujemo interpolovanim. Najznamenitija poraba 
interpolacije sastoji se u tom, da iz pokusa ili iz nekoliko motrenih 
iznosa neke oline y =f(y) dobivamo jednačbe, po kojih nam se 
objavljuje zakon motrenoga pojava. Ovako nadjene zakone zovemo 
empiričnimi, oni doduše ne imadu one savršenosti kano u obće va- 
ljani matematički ili teoretički zakoni, jer se istini približuju samo 
koliko dopuštaju, pokusi te valjaju samo medju onimi medjami pro- 
mjenljive oline 2, u kojih smo tražili motrenjem nekoliko iznosa. 
te je 



Primjer. Znanstven smisao motrenja temperature osniva se na 
izkustvih, koja uče, da se stalni plinovi pod stalnim tlakom raztežu 
upravo u onom razmjeru, kojim raste temperatura. Obično pako 
ne rabimo termometra suhim zrakom napunjena već živom. Buduć 
da se živa ne razteže u jednoj mjeri sa toplinom, napose pri većoj 
temperaturi ne: to valja izpravljati temperaturne vriednosti motrene 
na termometru sa živom. Jer bi pako premučno bilo za svaki 
stupanj napose prispodobljati stanje žive sa stanjem termometra 
s plinom, to ištemo put, po kojem iz nekoliko motrenih podataka, 
medju obadvima termometrima izvadjamo zakon za izpravljanje 
živne temperature. Pouzdani termometri sa živom pokazuju od 0" 0C. 
do 100%C. nešto manju, gori nad 100"C. pako nešto veću tempe- 
raturu nego termometar sa zrakom. Razlike medju obadvima ter- 
mometrima mienjaju se sa svakim posebnim termometrom od žive, 
jer visina žive ravna se po mnogovrstnih okolnostih, koje se mie- 
